# Úřední věstník L 205/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 205 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6411. června 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 205

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6411. června 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/937 ze dne 4. června 2021, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného zeměpisného označení lihoviny (Hamburger Kümmel) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/938 ze dne 4. června 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Cerise des coteaux du Ventoux (CHZO)) | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/939 ze dne 10. června 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz ethylenglykolu pocházejícího ze Spojených států amerických a Království Saúdská Arábie | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/940 ze dne 10. června 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz březové překližky pocházející z Ruska | 47 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/941 ze dne 10. června 2021, které stanoví zvláštní postup pro identifikaci těžkých vozidel, která jsou certifikována jakožto účelová vozidla, avšak nejsou jako taková registrována, a pro provedení oprav ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobce, aby se tato vozidla zohlednila (
  1
  ) | 77 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/942 ze dne 10. června 2021, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 2006/112/ES, pokud jde o stanovení seznamu třetích zemí, s nimiž Unie uzavřela dohodu o vzájemné pomoci s podobnou oblastí působnosti jako směrnice Rady 2010/24/EU a nařízení Rady (EU) č. 904/2010 | 80 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/937 ze dne 4. června 2021, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného zeměpisného označení lihoviny (Hamburger Kümmel)

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/938 ze dne 4. června 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Cerise des coteaux du Ventoux (CHZO))

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/939 ze dne 10. června 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz ethylenglykolu pocházejícího ze Spojených států amerických a Království Saúdská Arábie

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/940 ze dne 10. června 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz březové překližky pocházející z Ruska

47

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/941 ze dne 10. června 2021, které stanoví zvláštní postup pro identifikaci těžkých vozidel, která jsou certifikována jakožto účelová vozidla, avšak nejsou jako taková registrována, a pro provedení oprav ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobce, aby se tato vozidla zohlednila (
  1
  )

2

1

77

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/942 ze dne 10. června 2021, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 2006/112/ES, pokud jde o stanovení seznamu třetích zemí, s nimiž Unie uzavřela dohodu o vzájemné pomoci s podobnou oblastí působnosti jako směrnice Rady 2010/24/EU a nařízení Rady (EU) č. 904/2010

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/937

ze dne 4. června 2021,

kterým se schvaluje změna specifikace chráněného zeměpisného označení lihoviny (Hamburger Kümmel)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 ze dne 17. dubna 2019 o definici, popisu, obchodní úpravě a označování lihovin, používání názvů lihovin v obchodní úpravě a při označování jiných potravin, ochraně zeměpisných označení lihovin, používání lihu a destilátů zemědělského původu při výrobě alkoholických nápojů a o zrušení nařízení (ES) č. 110/2008 (1), a zejména na čl. 30 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 21 ve spojení s čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2) přezkoumala Komise žádost Německa ze dne 28. září 2017 o schválení změny technické dokumentace týkající se zeměpisného označení „Hamburger Kümmel“ chráněného podle nařízení (ES) č. 110/2008. Tato změna zahrnuje změnu názvu „Hamburger Kümmel“ na „Hamburger Kümmel“/„Hamburg’s Kümmel“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 21 ve spojení s čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2) přezkoumala Komise žádost Německa ze dne 28. září 2017 o schválení změny technické dokumentace týkající se zeměpisného označení „Hamburger Kümmel“ chráněného podle nařízení (ES) č. 110/2008. Tato změna zahrnuje změnu názvu „Hamburger Kümmel“ na „Hamburger Kümmel“/„Hamburg’s Kümmel“.

| (2) | Nařízení (EU) 2019/787, kterým se nahrazuje nařízení (ES) č. 110/2008, vstoupilo v platnost dne 25. května 2019. Podle čl. 49 odst. 1 uvedeného nařízení se kapitola III nařízení (ES) č. 110/2008 o zeměpisných označeních zrušuje s účinkem ode dne 8. června 2019. V souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) 2019/787 se technická dokumentace, která je součástí žádostí předložených podle nařízení (ES) č. 110/2008 přede dnem 8. června 2019, považuje za specifikaci produktu. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) 2019/787, kterým se nahrazuje nařízení (ES) č. 110/2008, vstoupilo v platnost dne 25. května 2019. Podle čl. 49 odst. 1 uvedeného nařízení se kapitola III nařízení (ES) č. 110/2008 o zeměpisných označeních zrušuje s účinkem ode dne 8. června 2019. V souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) 2019/787 se technická dokumentace, která je součástí žádostí předložených podle nařízení (ES) č. 110/2008 přede dnem 8. června 2019, považuje za specifikaci produktu.

| (3) | Komise dospěla k závěru, že žádost je v souladu s nařízením (ES) č. 110/2008, a zveřejnila žádost o změnu podle čl. 17 odst. 6 uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3) v souladu s čl. 50 odst. 4 prvním pododstavcem nařízení (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(3)

Komise dospěla k závěru, že žádost je v souladu s nařízením (ES) č. 110/2008, a zveřejnila žádost o změnu podle čl. 17 odst. 6 uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3) v souladu s čl. 50 odst. 4 prvním pododstavcem nařízení (EU) 2019/787.

| (4) | Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) 2019/787, musí být změna specifikace schválena podle čl. 30 odst. 2 uvedeného nařízení, které se použije obdobně, pokud jde o změny specifikace, |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) 2019/787, musí být změna specifikace schválena podle čl. 30 odst. 2 uvedeného nařízení, které se použije obdobně, pokud jde o změny specifikace,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace týkající se názvu „Hamburger Kümmel“ zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. června 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 (Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16).

2

(3)  
  Úř. věst. C 46, 9.2.2021, s. 14.

3

---

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/938

ze dne 4. června 2021

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Cerise des coteaux du Ventoux“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Cerise des coteaux du Ventoux“ předložená Francií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Cerise des coteaux du Ventoux“ předložená Francií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Cerise des coteaux du Ventoux“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Cerise des coteaux du Ventoux“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Cerise des coteaux du Ventoux“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. června 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 61, 22.2.2021, s. 27.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/939

ze dne 10. června 2021

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz ethylenglykolu pocházejícího ze Spojených států amerických a Království Saúdská Arábie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Zahájení řízení

Zahájení řízení

| (1) | Dne 14. října 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu ethylenglykolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“) a Království Saúdská Arábie (dále jen „Saúdská Arábie“) (dále společně jen „dotčené země“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“). Oznámení o zahájení antidumpingového řízení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. října 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu ethylenglykolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“) a Království Saúdská Arábie (dále jen „Saúdská Arábie“) (dále společně jen „dotčené země“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“). Oznámení o zahájení antidumpingového řízení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie.

2

Úředním věstníku Evropské unie

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu podaného dne 31. srpna 2020 Výborem na obranu evropských výrobců ethylenglykolu (Defence Committee of European MEG Producers, dále jen „žadatel“). Podnět byl podán jménem výrobního odvětví ethylenglykolu Unie ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu podaného dne 31. srpna 2020 Výborem na obranu evropských výrobců ethylenglykolu (Defence Committee of European MEG Producers, dále jen „žadatel“). Podnět byl podán jménem výrobního odvětví ethylenglykolu Unie ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

| (3) | Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací celně evidovat dovoz, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že požadavky podle čl. 10 odst. 4 buď písm. c), nebo d) nejsou splněny. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací celně evidovat dovoz, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že požadavky podle čl. 10 odst. 4 buď písm. c), nebo d) nejsou splněny.

| (4) | V tomto případě žadatel o evidenci dovozu nepožádal a Komise zjistila, že požadavky podle písmene d) nebyly splněny, jelikož kromě výše dovozu, která způsobila újmu během období šetření, nedošlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Podle údajů Eurostatu se průměrný měsíční objem dovozu ethylenglykolu z dotčených zemí během prvních pěti měsíců po zahájení šetření (tj. od listopadu 2020 do března 2021) v porovnání s průměrným měsíčním objemem dovozu během období šetření snížil o 15 %. Podle stejných údajů pro jednotlivé země se dovoz z USA snížil o 30 % a dovoz ze Saúdské Arábie se snížil o 4%. Toto snížení souviselo s dočasným narušením 1) u společností v USA z důvodu extrémních povětrnostních událostí a 2) v Unii z důvodu zpomalení růstu poptávky v důsledku COVID-19. Komise proto během období předběžného poskytování informací dovoz celně neevidovala. |
| --- | --- |

(4)

V tomto případě žadatel o evidenci dovozu nepožádal a Komise zjistila, že požadavky podle písmene d) nebyly splněny, jelikož kromě výše dovozu, která způsobila újmu během období šetření, nedošlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Podle údajů Eurostatu se průměrný měsíční objem dovozu ethylenglykolu z dotčených zemí během prvních pěti měsíců po zahájení šetření (tj. od listopadu 2020 do března 2021) v porovnání s průměrným měsíčním objemem dovozu během období šetření snížil o 15 %. Podle stejných údajů pro jednotlivé země se dovoz z USA snížil o 30 % a dovoz ze Saúdské Arábie se snížil o 4%. Toto snížení souviselo s dočasným narušením 1) u společností v USA z důvodu extrémních povětrnostních událostí a 2) v Unii z důvodu zpomalení růstu poptávky v důsledku COVID-19. Komise proto během období předběžného poskytování informací dovoz celně neevidovala.

1.2.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (5) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány v dotčených zemích, známé dovozce, obchodníky a uživatele a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány v dotčených zemích, známé dovozce, obchodníky a uživatele a vyzvala je k účasti.

| (6) | Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(6)

Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (7) | Slyšení bylo uspořádáno se společností Saudi Basic Industries Corporation (dále jen „společnost SABIC“), která se slyšení zúčastnila společně se společnostmi Arabian Petrochemical Company (dále jen „společnost Petrokemya“), Eastern Petrochemical Company (dále jen „společnost SHARQ“), Jubail United Petrochemical Company (dále jen „společnost United“), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company (dále jen „společnost Saudi Kayan“), Saudi Yanbu Petrochemical Company (dále jen „společnost Yanpet“) a Yanbu National Petrochemical Company (dále jen „společnost Yansab“). |
| --- | --- |

(7)

Slyšení bylo uspořádáno se společností Saudi Basic Industries Corporation (dále jen „společnost SABIC“), která se slyšení zúčastnila společně se společnostmi Arabian Petrochemical Company (dále jen „společnost Petrokemya“), Eastern Petrochemical Company (dále jen „společnost SHARQ“), Jubail United Petrochemical Company (dále jen „společnost United“), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company (dále jen „společnost Saudi Kayan“), Saudi Yanbu Petrochemical Company (dále jen „společnost Yanpet“) a Yanbu National Petrochemical Company (dále jen „společnost Yansab“).

| (8) | Slyšení byla dále uspořádána se společností Arteco NV (dále jen „společnost Arteco“), skupinou Indorama, společností Oxyde Belgium BV (dále jen „společnost Oxyde“), společností Mitsubishi Corporation (dále jen „společnost Mitsubishi“), Výborem výrobců PET v Evropě (Committee of PET Manufacturers in Europe, dále jen „výbor CPME“) a společností HELM AG (dále jen „společnost Helm“). |
| --- | --- |

(8)

Slyšení byla dále uspořádána se společností Arteco NV (dále jen „společnost Arteco“), skupinou Indorama, společností Oxyde Belgium BV (dále jen „společnost Oxyde“), společností Mitsubishi Corporation (dále jen „společnost Mitsubishi“), Výborem výrobců PET v Evropě (Committee of PET Manufacturers in Europe, dále jen „výbor CPME“) a společností HELM AG (dále jen „společnost Helm“).

1.3.   Připomínky k zahájení řízení

Připomínky k zahájení řízení

| (9) | Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od:






  — | zastoupení KSA, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od:

—

zastoupení KSA,

| — | žadatele, |
| --- | --- |

—

žadatele,

| — | společnosti ExxonMobil Petroleum & Chemical BV (dále jen „společnost ExxonMobil“), |
| --- | --- |

—

společnosti ExxonMobil Petroleum & Chemical BV (dále jen „společnost ExxonMobil“),

| — | společnosti SABIC, která předložila své připomínky společně se společnostmi Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet a Yansab, |
| --- | --- |

—

společnosti SABIC, která předložila své připomínky společně se společnostmi Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet a Yansab,

| — | výboru CPME, |
| --- | --- |

—

výboru CPME,

| — | Evropského sdružení pro umělá vlákna (European Man-made Fibres Association, dále jen „sdružení CIRFS“), |
| --- | --- |

—

Evropského sdružení pro umělá vlákna (European Man-made Fibres Association, dále jen „sdružení CIRFS“),

| — | společnosti Mitsubishi, |
| --- | --- |

—

společnosti Mitsubishi,

| — | společnosti HELM, |
| --- | --- |

—

společnosti HELM,

| — | společnosti Oxyde, |
| --- | --- |

—

společnosti Oxyde,

| — | společnosti Proviron Industries nv (dále jen „společnost Proviron“) a |
| --- | --- |

—

společnosti Proviron Industries nv (dále jen „společnost Proviron“) a

| — | společnosti Arteco. |
| --- | --- |

—

společnosti Arteco.

1.3.1.   Připomínky k dumpingu

Připomínky k dumpingu

| (10) | Společnost Mitsubishi ohledně posouzení dumpingu uvedla, že vzhledem k tomu, že při prodeji ethylenglykolu v Unii hrají významnou roli cenové indexy, měla by Komise prošetřit, zda nebyl údajný dumping místo vědomé obchodní politiky spíše způsoben prostými rozdíly v časovém vývoji indexů v Unii a mimo Unii. Smluvní ceny se sjednávají na základě jednání o slevách podle různých indexů a smlouvy mají obvyklou dobu trvání v délce jednoho nebo dvou roků. Výrobci, kteří sjednávají ceny u smlouvy uzavřené na dobu trvání v délce jednoho nebo dvou roků, nevědí do doby, než je smlouva uzavřena a ceny jsou stanoveny a zaplaceny, zda nakonec nevznikne cenový rozdíl mezi jejich smlouvami v Unii a mimo Unii. |
| --- | --- |

(10)

Společnost Mitsubishi ohledně posouzení dumpingu uvedla, že vzhledem k tomu, že při prodeji ethylenglykolu v Unii hrají významnou roli cenové indexy, měla by Komise prošetřit, zda nebyl údajný dumping místo vědomé obchodní politiky spíše způsoben prostými rozdíly v časovém vývoji indexů v Unii a mimo Unii. Smluvní ceny se sjednávají na základě jednání o slevách podle různých indexů a smlouvy mají obvyklou dobu trvání v délce jednoho nebo dvou roků. Výrobci, kteří sjednávají ceny u smlouvy uzavřené na dobu trvání v délce jednoho nebo dvou roků, nevědí do doby, než je smlouva uzavřena a ceny jsou stanoveny a zaplaceny, zda nakonec nevznikne cenový rozdíl mezi jejich smlouvami v Unii a mimo Unii.

| (11) | Žadatel k těmto tvrzením uvedl, že byla nadsazena a nesprávně interpretována role použitého cenového ukazatele Unie. Tento ukazatel udává k danému okamžiku cenu v Unii, jež je výsledkem rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na základě většího počtu kupujících a prodávajících. Výrobci v Unii uvedení v podnětu tento ukazatel nemohou ovlivňovat ani s ním manipulovat, protože vystupují pouze na straně prodeje. |
| --- | --- |

(11)

Žadatel k těmto tvrzením uvedl, že byla nadsazena a nesprávně interpretována role použitého cenového ukazatele Unie. Tento ukazatel udává k danému okamžiku cenu v Unii, jež je výsledkem rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na základě většího počtu kupujících a prodávajících. Výrobci v Unii uvedení v podnětu tento ukazatel nemohou ovlivňovat ani s ním manipulovat, protože vystupují pouze na straně prodeje.

| (12) | Žadatel v reakci na tvrzení připomněl, že dumping se zjišťuje pouhým objektivním srovnáním běžné hodnoty a vývozní ceny. Pojem úmyslu je pravidlům pro zjištění dumpingu cizí. |
| --- | --- |

(12)

Žadatel v reakci na tvrzení připomněl, že dumping se zjišťuje pouhým objektivním srovnáním běžné hodnoty a vývozní ceny. Pojem úmyslu je pravidlům pro zjištění dumpingu cizí.

| (13) | Z analýzy důkazů předložených žadatelem v souladu se zásadami uvedenými v článku 2 základního nařízení vyplynulo, že podnět obsahoval dostatečné důkazy o dumpingu na trhu EU. |
| --- | --- |

(13)

Z analýzy důkazů předložených žadatelem v souladu se zásadami uvedenými v článku 2 základního nařízení vyplynulo, že podnět obsahoval dostatečné důkazy o dumpingu na trhu EU.

| (14) | Žadatel zejména předložil dostatečné důkazy o vývozní ceně a běžné hodnotě, které prokazují existenci významných dumpingových rozpětí. Údaje, na nichž byla běžná hodnota založena, byly podloženy dostatečnými důkazy, což potvrdila analýza útvarů Komise. Při analýze Komise týkající se dumpingu byly zohledněny nezbytné úpravy. Na základě spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo tedy zjištěno, že dumpingová rozpětí byla významná. |
| --- | --- |

(14)

Žadatel zejména předložil dostatečné důkazy o vývozní ceně a běžné hodnotě, které prokazují existenci významných dumpingových rozpětí. Údaje, na nichž byla běžná hodnota založena, byly podloženy dostatečnými důkazy, což potvrdila analýza útvarů Komise. Při analýze Komise týkající se dumpingu byly zohledněny nezbytné úpravy. Na základě spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo tedy zjištěno, že dumpingová rozpětí byla významná.

| (15) | V tomto smyslu Komise souhlasí se žadatelem, že otázka úmyslu je uvedené právní analýze cizí. |
| --- | --- |

(15)

V tomto smyslu Komise souhlasí se žadatelem, že otázka úmyslu je uvedené právní analýze cizí.

| (16) | Saúdská Arábie namítla, že žadatel nesprávně početně zjistil běžnou hodnotu ethylenglykolu vyrobeného v Saúdské Arábii na základě nákladových položek, které se Saúdské Arábie netýkají, a neprovedl spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. |
| --- | --- |

(16)

Saúdská Arábie namítla, že žadatel nesprávně početně zjistil běžnou hodnotu ethylenglykolu vyrobeného v Saúdské Arábii na základě nákladových položek, které se Saúdské Arábie netýkají, a neprovedl spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny.

| (17) | Saúdská Arábie dále uvedla, že při početním zjišťování běžné hodnoty žadatel nesprávně posoudil skutkové okolnosti, protože i) společnost SABIC nevyrábí ethylenglykol – výrobci ethylenglykolu jsou uvedeni v podnětu; ii) společnosti SABIC a Saudi Aramco nebyly během posuzovaného období v podnětu ve spojení a iii) saúdskoarabští výrobci ethylenglykolu nenakupují ethylen od společnosti Saudi Aramco. |
| --- | --- |

(17)

Saúdská Arábie dále uvedla, že při početním zjišťování běžné hodnoty žadatel nesprávně posoudil skutkové okolnosti, protože i) společnost SABIC nevyrábí ethylenglykol – výrobci ethylenglykolu jsou uvedeni v podnětu; ii) společnosti SABIC a Saudi Aramco nebyly během posuzovaného období v podnětu ve spojení a iii) saúdskoarabští výrobci ethylenglykolu nenakupují ethylen od společnosti Saudi Aramco.

| (18) | Žadatel se navíc nijak nepokusil upravit náhradní hodnotu ethylenu použitou k početnímu zjištění běžné hodnoty tak, aby odpovídala skutečným výrobním nákladům v Saúdské Arábii. |
| --- | --- |

(18)

Žadatel se navíc nijak nepokusil upravit náhradní hodnotu ethylenu použitou k početnímu zjištění běžné hodnoty tak, aby odpovídala skutečným výrobním nákladům v Saúdské Arábii.

| (19) | Žadatel dále uvedl průměrnou cenu elektřiny ve výši 0,067 EUR/kWh, nicméně podle veřejně dostupného sazebníku činí cena elektřiny 0,043 EUR/kWh. |
| --- | --- |

(19)

Žadatel dále uvedl průměrnou cenu elektřiny ve výši 0,067 EUR/kWh, nicméně podle veřejně dostupného sazebníku činí cena elektřiny 0,043 EUR/kWh.

| (20) | Všechna tato tvrzení zopakovala společnost SABIC ve svých připomínkách. |
| --- | --- |

(20)

Všechna tato tvrzení zopakovala společnost SABIC ve svých připomínkách.

| (21) | Připomíná se, že podle čl. 5 odst. 2 základního nařízení musí podnět obsahovat takové informace, které jsou žadateli rozumně dostupné. V tomto ohledu je třeba mít na paměti, že z právně potvrzených důkazů požadovaných pro podání podnětu („dostatečný důkaz prima facie“) jasně vyplývá, že množství a kvalita informací obsažených v podnětu nejsou stejné jako množství a kvalita informací dostupných na konci šetření. Ve fázi podnětu není nutné, aby měl orgán provádějící šetření (v tomto případě Komise) k dispozici stejné důkazy o dumpingu a újmě (ve smyslu článků 2 a 3), které by byly nezbytné na podporu uložení prozatímního nebo konečného antidumpingového cla. Antidumpingové šetření je proces, v jehož průběhu se jistota ohledně toho, zda existují prvky nezbytné k přijetí opatření nebo k ukončení řízení, získává postupně. Není vyloučeno, že mezi fázemi, kdy je podán podnět a kdy je šetření ukončeno, dojde ke změnám. Nemá se však za to, že tyto změny mají dopad na celkový závěr, že spis vyžaduje šetření, neboť existují dostatečné důkazy o dumpingu působícím újmu. |
| --- | --- |

(21)

Připomíná se, že podle čl. 5 odst. 2 základního nařízení musí podnět obsahovat takové informace, které jsou žadateli rozumně dostupné. V tomto ohledu je třeba mít na paměti, že z právně potvrzených důkazů požadovaných pro podání podnětu („dostatečný důkaz prima facie“) jasně vyplývá, že množství a kvalita informací obsažených v podnětu nejsou stejné jako množství a kvalita informací dostupných na konci šetření. Ve fázi podnětu není nutné, aby měl orgán provádějící šetření (v tomto případě Komise) k dispozici stejné důkazy o dumpingu a újmě (ve smyslu článků 2 a 3), které by byly nezbytné na podporu uložení prozatímního nebo konečného antidumpingového cla. Antidumpingové šetření je proces, v jehož průběhu se jistota ohledně toho, zda existují prvky nezbytné k přijetí opatření nebo k ukončení řízení, získává postupně. Není vyloučeno, že mezi fázemi, kdy je podán podnět a kdy je šetření ukončeno, dojde ke změnám. Nemá se však za to, že tyto změny mají dopad na celkový závěr, že spis vyžaduje šetření, neboť existují dostatečné důkazy o dumpingu působícím újmu.

prima facie

| (22) | V tomto smyslu a v kontextu prima facie použitelném při zahájení řízení byly poskytnuté informace o nákladech považovány za dostatečné a správné pro stanovení běžné hodnoty, a to na základě důkazů, které měl žadatel k dispozici. |
| --- | --- |

(22)

V tomto smyslu a v kontextu prima facie použitelném při zahájení řízení byly poskytnuté informace o nákladech považovány za dostatečné a správné pro stanovení běžné hodnoty, a to na základě důkazů, které měl žadatel k dispozici.

prima facie

| (23) | Pokud jde o tvrzení Saudské Arábie týkající se skutečností obsažených v podnětu, Komise zdůrazňuje, že hlavní vstupní surovinou pro výrobu ethylenglykolu je ethylen a že žadatel správně poukázal na to, že dodavatelský řetězec ethylenu v Saúdské Arábii byl vertikálně integrovaný, a to i před akvizicí společnosti SABIC ze strany společnosti Saudi Aramco. |
| --- | --- |

(23)

Pokud jde o tvrzení Saudské Arábie týkající se skutečností obsažených v podnětu, Komise zdůrazňuje, že hlavní vstupní surovinou pro výrobu ethylenglykolu je ethylen a že žadatel správně poukázal na to, že dodavatelský řetězec ethylenu v Saúdské Arábii byl vertikálně integrovaný, a to i před akvizicí společnosti SABIC ze strany společnosti Saudi Aramco.

| (24) | Zadruhé, srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v podnětu nebylo podle Saúdské Arábie a společnosti SABIC spravedlivé, protože žadatel jej neprovedl na základě ceny ze závodu. Saúdská Arábie namítala, že žadatel s početně zjištěnou běžnou hodnotou, která jistě zahrnovala přímé prodejní náklady, srovnal vývozní cenu FOB, protože pouze odečetl odhadované náklady na přepravu od statistické hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(24)

Zadruhé, srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v podnětu nebylo podle Saúdské Arábie a společnosti SABIC spravedlivé, protože žadatel jej neprovedl na základě ceny ze závodu. Saúdská Arábie namítala, že žadatel s početně zjištěnou běžnou hodnotou, která jistě zahrnovala přímé prodejní náklady, srovnal vývozní cenu FOB, protože pouze odečetl odhadované náklady na přepravu od statistické hodnoty CIF.

| (25) | Ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny Komise připomíná, že dumpingové rozpětí vypočítané v podnětu nemusí nezbytně odrážet přesnou úroveň dumpingu, která bude vypočítána v rámci šetření podle jednotlivých transakcí a jednotlivých typů. |
| --- | --- |

(25)

Ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny Komise připomíná, že dumpingové rozpětí vypočítané v podnětu nemusí nezbytně odrážet přesnou úroveň dumpingu, která bude vypočítána v rámci šetření podle jednotlivých transakcí a jednotlivých typů.

| (26) | Na základě dostupných informací však žadatel poskytl dostatečné důkazy o vývozní ceně a běžné hodnotě, které prokazují existenci dumpingu. Údaje, na nichž byla běžná hodnota založena, byly podloženy dostatečnými důkazy, což potvrdila analýza útvarů Komise, a při analýze Komise týkající se dumpingu byly zohledněny nezbytné úpravy. |
| --- | --- |

(26)

Na základě dostupných informací však žadatel poskytl dostatečné důkazy o vývozní ceně a běžné hodnotě, které prokazují existenci dumpingu. Údaje, na nichž byla běžná hodnota založena, byly podloženy dostatečnými důkazy, což potvrdila analýza útvarů Komise, a při analýze Komise týkající se dumpingu byly zohledněny nezbytné úpravy.

| (27) | Ve stejném duchu jako Saúdská Arábie a společnost SABIC vznesla námitky proti výpočtu výrobních nákladů ethylenglykolu v Saúdské Arábii popsanému v podnětu i společnost ExxonMobil, zejména ve vztahu k surovině ethylenu. |
| --- | --- |

(27)

Ve stejném duchu jako Saúdská Arábie a společnost SABIC vznesla námitky proti výpočtu výrobních nákladů ethylenglykolu v Saúdské Arábii popsanému v podnětu i společnost ExxonMobil, zejména ve vztahu k surovině ethylenu.

| (28) | Tato společnost zdůraznila, že výrobní náklady ethylenu jsou primárně určeny typem vstupních surovin používaných u krakovací jednotky, přičemž náklady na tyto vstupní suroviny se mohou výrazně lišit. |
| --- | --- |

(28)

Tato společnost zdůraznila, že výrobní náklady ethylenu jsou primárně určeny typem vstupních surovin používaných u krakovací jednotky, přičemž náklady na tyto vstupní suroviny se mohou výrazně lišit.

| (29) | Společný podnik společnosti ExxonMobil a společnosti SABIC, označený jako Saudi Yanbu Petrochemical Company (dále jen „společnost Yanpet“) nakupuje vstupní suroviny od společnosti Saudi Aramco. Žadatel však uvedl cenu ethylenu na asijském trhu, která není pro stanovení ceny ethylenu v Saúdské Arábii vhodná, neboť v Saúdské Arábii jsou náklady na výrobu ethylenu mnohem nižší než v Asii. |
| --- | --- |

(29)

Společný podnik společnosti ExxonMobil a společnosti SABIC, označený jako Saudi Yanbu Petrochemical Company (dále jen „společnost Yanpet“) nakupuje vstupní suroviny od společnosti Saudi Aramco. Žadatel však uvedl cenu ethylenu na asijském trhu, která není pro stanovení ceny ethylenu v Saúdské Arábii vhodná, neboť v Saúdské Arábii jsou náklady na výrobu ethylenu mnohem nižší než v Asii.

| (30) | Krakovací jednotka společnosti Yanpet ve skutečnosti používá jako primární vstupní surovinu pro výrobu ethylenu ethan, zatímco krakovací jednotky v Asii a v Unii obecně používají naftu. |
| --- | --- |

(30)

Krakovací jednotka společnosti Yanpet ve skutečnosti používá jako primární vstupní surovinu pro výrobu ethylenu ethan, zatímco krakovací jednotky v Asii a v Unii obecně používají naftu.

| (31) | Podle společnosti ExxonMobil je proto tvrzení žadatele, že výrobní procesy jsou ve všech zemích podobné, zavádějící. |
| --- | --- |

(31)

Podle společnosti ExxonMobil je proto tvrzení žadatele, že výrobní procesy jsou ve všech zemích podobné, zavádějící.

| (32) | Výroba ethylenu z nafty je především obecně dražší než výroba z ethanu, takže výrobní náklady v Unii jsou ve srovnání se Saúdskou Arábií a také se Spojenými státy americkými vyšší, protože výroba v obou těchto zemích je primárně založena na ethanu coby výchozí surovině. |
| --- | --- |

(32)

Výroba ethylenu z nafty je především obecně dražší než výroba z ethanu, takže výrobní náklady v Unii jsou ve srovnání se Saúdskou Arábií a také se Spojenými státy americkými vyšší, protože výroba v obou těchto zemích je primárně založena na ethanu coby výchozí surovině.

| (33) | Použití asijské ceny navíc nezohledňuje odlišnou situaci integrovaného výrobce, který vyrábí jak ethylen, tak ethylenglykol, jako je tomu u společnosti Yanpet. |
| --- | --- |

(33)

Použití asijské ceny navíc nezohledňuje odlišnou situaci integrovaného výrobce, který vyrábí jak ethylen, tak ethylenglykol, jako je tomu u společnosti Yanpet.

| (34) | Komise uznala existenci rozdílů ve výrobě ethylenu, ale nedomnívala se, že by kvůli takovým rozdílům v nákladech na suroviny byla situace Unie a Saúdské Arábie radikálně odlišná a nesrovnatelná. |
| --- | --- |

(34)

Komise uznala existenci rozdílů ve výrobě ethylenu, ale nedomnívala se, že by kvůli takovým rozdílům v nákladech na suroviny byla situace Unie a Saúdské Arábie radikálně odlišná a nesrovnatelná.

| (35) | Komise měla tudíž za to, že žadatel vzhledem k informacím, které měl k dispozici, předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, které odůvodňují zahájení šetření. |
| --- | --- |

(35)

Komise měla tudíž za to, že žadatel vzhledem k informacím, které měl k dispozici, předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, které odůvodňují zahájení šetření.

1.3.2.   Připomínky k újmě

Připomínky k újmě

| (36) | Společnost SABIC a zastoupení Království Saúdská Arábie uvedly, že žádosti o důvěrné zacházení byly v podnětu nedůvodné, například ohledně celkové spotřeby ethylenglykolu v Unii a makroekonomických ukazatelů, které vycházely z údajů dvanácti výrobců ethylenglykolu v Unii. Společnost SABIC a zastoupení Království Saúdská Arábie dále tvrdily, že žadatel neposkytl shrnutí, které nemá důvěrnou povahu, v případě informací, se kterými se zachází jako s důvěrnými informacemi, například u informací týkajících se závislého trhu. Dále namítaly, že omezený přístup k informacím poskytnutým žadatelem a neprosazování jasných pravidel týkajících se zacházení s důvěrnými informacemi ze strany Komise narušuje právo Saúdské Arábie na obhajobu. |
| --- | --- |

(36)

Společnost SABIC a zastoupení Království Saúdská Arábie uvedly, že žádosti o důvěrné zacházení byly v podnětu nedůvodné, například ohledně celkové spotřeby ethylenglykolu v Unii a makroekonomických ukazatelů, které vycházely z údajů dvanácti výrobců ethylenglykolu v Unii. Společnost SABIC a zastoupení Království Saúdská Arábie dále tvrdily, že žadatel neposkytl shrnutí, které nemá důvěrnou povahu, v případě informací, se kterými se zachází jako s důvěrnými informacemi, například u informací týkajících se závislého trhu. Dále namítaly, že omezený přístup k informacím poskytnutým žadatelem a neprosazování jasných pravidel týkajících se zacházení s důvěrnými informacemi ze strany Komise narušuje právo Saúdské Arábie na obhajobu.

| (37) | Komise měla za to, že znění podnětu určené zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje všechny zásadní důkazy a smysluplné shrnutí, které nemá důvěrnou povahu, v případě údajů, které byly poskytnuty jako důvěrné, aby zúčastněné strany mohly uplatnit své právo na obhajobu v průběhu řízení. Článek 19 základního nařízení a čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody WTO připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Do těchto kategorií spadají informace poskytnuté jako důvěrné a obsažené v přílohách podnětu s omezeným přístupem. Žadatel každopádně v tomto ohledu poskytl další informace. |
| --- | --- |

(37)

Komise měla za to, že znění podnětu určené zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje všechny zásadní důkazy a smysluplné shrnutí, které nemá důvěrnou povahu, v případě údajů, které byly poskytnuty jako důvěrné, aby zúčastněné strany mohly uplatnit své právo na obhajobu v průběhu řízení. Článek 19 základního nařízení a čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody WTO připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Do těchto kategorií spadají informace poskytnuté jako důvěrné a obsažené v přílohách podnětu s omezeným přístupem. Žadatel každopádně v tomto ohledu poskytl další informace.

| (38) | Zastoupení Království Saúdská Arábie zpochybnilo zahrnutí dovozu do Spojeného království do podnětu a do předmětu šetření. |
| --- | --- |

(38)

Zastoupení Království Saúdská Arábie zpochybnilo zahrnutí dovozu do Spojeného království do podnětu a do předmětu šetření.

| (39) | Spojené království vystoupilo dne 31. ledna 2020 z Unie. Unie a Spojené království se společně dohodly na přechodném období, během něhož Spojené království nadále podléhalo právu Unie a které skončilo dne 31. prosince 2020 (3). Podnět vycházel z údajů pro 28 členských států EU, neboť byl podán před uplynutím přechodného období. Od 1. ledna 2021 společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou v řízeních ve věcech ochrany obchodu považovány za zúčastněné strany. Šetření bylo proto provedeno v rámci 27 členských států EU. |
| --- | --- |

(39)

Spojené království vystoupilo dne 31. ledna 2020 z Unie. Unie a Spojené království se společně dohodly na přechodném období, během něhož Spojené království nadále podléhalo právu Unie a které skončilo dne 31. prosince 2020 (3). Podnět vycházel z údajů pro 28 členských států EU, neboť byl podán před uplynutím přechodného období. Od 1. ledna 2021 společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou v řízeních ve věcech ochrany obchodu považovány za zúčastněné strany. Šetření bylo proto provedeno v rámci 27 členských států EU.

3

| (40) | Podle společnosti SABIC se různí názory na spolehlivost stálého výpočtu a celkovou reprezentativnost žadatelů. Společnost SABIC v tomto ohledu tvrdila, že jeden z žadatelů trvale dovážel ethylenglykol ze Saúdské Arábie, a proto neměl být v podnětu zahrnut. Navíc jedna společnost ve spojení s podporujícím výrobcem v Unii rovněž dovážela ethylenglykol ze Saúdské Arábie, a pokud tedy tyto společnosti utrpěly újmu, byla to újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Společnost SABIC dále tvrdila, že jiný výrobce ethylenglykolu oslovil společnost SABIC s cílem uvést na trh Unie ethylenglykol ze Saúdské Arábie. Společnost SABIC dále uvedla, že společnosti BASF SE a Ineos Lavera nepatřily mezi žadatele a že nízký počet výrobců v Unii, kteří představovali žadatele, podkopával jejich reprezentativnost. Společnost SABIC rovněž tvrdila, že by Komise měla prošetřit důvod, na základě kterého nebyla společnost IQOXE zahrnuta do podnětu, aby se zaručilo, že k nezahrnutí společnosti IQOXE nedošlo z jiných důvodů než z důvodu nehody, ke které došlo v lednu 2020. Společnost Oxyde rovněž upozornila na nedostatečnou spolupráci ze strany ostatních výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(40)

Podle společnosti SABIC se různí názory na spolehlivost stálého výpočtu a celkovou reprezentativnost žadatelů. Společnost SABIC v tomto ohledu tvrdila, že jeden z žadatelů trvale dovážel ethylenglykol ze Saúdské Arábie, a proto neměl být v podnětu zahrnut. Navíc jedna společnost ve spojení s podporujícím výrobcem v Unii rovněž dovážela ethylenglykol ze Saúdské Arábie, a pokud tedy tyto společnosti utrpěly újmu, byla to újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Společnost SABIC dále tvrdila, že jiný výrobce ethylenglykolu oslovil společnost SABIC s cílem uvést na trh Unie ethylenglykol ze Saúdské Arábie. Společnost SABIC dále uvedla, že společnosti BASF SE a Ineos Lavera nepatřily mezi žadatele a že nízký počet výrobců v Unii, kteří představovali žadatele, podkopával jejich reprezentativnost. Společnost SABIC rovněž tvrdila, že by Komise měla prošetřit důvod, na základě kterého nebyla společnost IQOXE zahrnuta do podnětu, aby se zaručilo, že k nezahrnutí společnosti IQOXE nedošlo z jiných důvodů než z důvodu nehody, ke které došlo v lednu 2020. Společnost Oxyde rovněž upozornila na nedostatečnou spolupráci ze strany ostatních výrobců v Unii.

| (41) | Komise připomíná, že v rámci přezkumu byli před zahájením řízení kontaktováni všichni výrobci v Unii uvedení v podnětu a jinak známí Komisi, aby vyjádřili svou podporu podnětu nebo nesouhlas s ním. Tento výpočet byl založen na množství vyrobeného ethylenglykolu uvedeného v jednotlivých prohlášeních těchto výrobců a sdružení výrobců a na informacích obsažených v podnětu, který rovněž zahrnuje informace o celkové výrobě v Unii. V počáteční fázi Komise proto dospěla k závěru, že podmínky podle čl. 5 odst. 4 základního nařízení byly splněny. |
| --- | --- |

(41)

Komise připomíná, že v rámci přezkumu byli před zahájením řízení kontaktováni všichni výrobci v Unii uvedení v podnětu a jinak známí Komisi, aby vyjádřili svou podporu podnětu nebo nesouhlas s ním. Tento výpočet byl založen na množství vyrobeného ethylenglykolu uvedeného v jednotlivých prohlášeních těchto výrobců a sdružení výrobců a na informacích obsažených v podnětu, který rovněž zahrnuje informace o celkové výrobě v Unii. V počáteční fázi Komise proto dospěla k závěru, že podmínky podle čl. 5 odst. 4 základního nařízení byly splněny.

| (42) | V souladu s čl. 4 odst. 1 a 2 základního nařízení mohou být výrobci, kteří jsou ve spojení s vývozci nebo dovozci a/nebo sami dovážejí výrobek označený za dumpingový, vyloučeni z výrobního odvětví Unie, pokud na základě tohoto vztahu s vývozci nebo dovozci dumpingového výrobku a/nebo dovozu jednají jiným způsobem než výrobci, kteří nejsou ve spojení. V rámci analýzy před zahájením řízení nebyl zjištěn žádný důvod k vyloučení kteréhokoli z žádajících výrobců z definice výrobního odvětví Unie. Komise navíc tento aspekt posuzovala i během šetření, jak je uvedeno ve 126. až 131. bodě odůvodnění. Tvrzení, že společnosti BASF SE a Ineos Lavera nebyly zahrnuty do podnětu, je podle Komise z faktického hlediska chybné. Tito dva výrobci jsou v podnětu zahrnuti, konkrétně jsou uvedeni v příloze A-1 znění podnětu, které nemá důvěrnou povahu. |
| --- | --- |

(42)

V souladu s čl. 4 odst. 1 a 2 základního nařízení mohou být výrobci, kteří jsou ve spojení s vývozci nebo dovozci a/nebo sami dovážejí výrobek označený za dumpingový, vyloučeni z výrobního odvětví Unie, pokud na základě tohoto vztahu s vývozci nebo dovozci dumpingového výrobku a/nebo dovozu jednají jiným způsobem než výrobci, kteří nejsou ve spojení. V rámci analýzy před zahájením řízení nebyl zjištěn žádný důvod k vyloučení kteréhokoli z žádajících výrobců z definice výrobního odvětví Unie. Komise navíc tento aspekt posuzovala i během šetření, jak je uvedeno ve 126. až 131. bodě odůvodnění. Tvrzení, že společnosti BASF SE a Ineos Lavera nebyly zahrnuty do podnětu, je podle Komise z faktického hlediska chybné. Tito dva výrobci jsou v podnětu zahrnuti, konkrétně jsou uvedeni v příloze A-1 znění podnětu, které nemá důvěrnou povahu.

| (43) | Společnost SABIC a zastoupení Saúdské Arábie tvrdily, že neexistují žádné faktické ani právní důvody pro souhrnné posouzení dovozu ze Saúdské Arábie a USA, když každý z těchto dovozů byl ovlivněn odlišnou dynamikou, měl odlišný vývoj v Unii a dovozní cena ze Saúdské Arábie nepředstavovala ve srovnání s cenami Unie cenové podbízení, zatímco u dovozu z USA tomu tak bylo. |
| --- | --- |

(43)

Společnost SABIC a zastoupení Saúdské Arábie tvrdily, že neexistují žádné faktické ani právní důvody pro souhrnné posouzení dovozu ze Saúdské Arábie a USA, když každý z těchto dovozů byl ovlivněn odlišnou dynamikou, měl odlišný vývoj v Unii a dovozní cena ze Saúdské Arábie nepředstavovala ve srovnání s cenami Unie cenové podbízení, zatímco u dovozu z USA tomu tak bylo.

| (44) | Po provedení příslušné analýzy Komise zjistila, že podmínky pro souhrnné posouzení dotčených zemí ve fázi podnětu byly na základě dostupných informací a statistik splněny. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí jsou vyšší než nepatrná. Z dostupných oficiálních statistických údajů o dovozu vyplývá, že dumpingový dovoz nebyl z hlediska objemů pro všechny dotčené země zanedbatelný (byl vyšší než nepatrný). Ethylenglykol je navíc komoditou a konkurence mezi výrobky dováženými ze Saúdské Arábie a USA a výrobky výrobního odvětví Unie je stejná a zakládá se výlučně na ceně bez ohledu na prodejní kanály. To, že podnět neuvádí existenci cenového podbízení ze strany dovozu ze Saúdské Arábie, neznamená, že tento dovoz nemá na ceny žádný dopad. V počáteční fázi Komise proto dospěla k závěru, že podmínky podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení byly splněny. |
| --- | --- |

(44)

Po provedení příslušné analýzy Komise zjistila, že podmínky pro souhrnné posouzení dotčených zemí ve fázi podnětu byly na základě dostupných informací a statistik splněny. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí jsou vyšší než nepatrná. Z dostupných oficiálních statistických údajů o dovozu vyplývá, že dumpingový dovoz nebyl z hlediska objemů pro všechny dotčené země zanedbatelný (byl vyšší než nepatrný). Ethylenglykol je navíc komoditou a konkurence mezi výrobky dováženými ze Saúdské Arábie a USA a výrobky výrobního odvětví Unie je stejná a zakládá se výlučně na ceně bez ohledu na prodejní kanály. To, že podnět neuvádí existenci cenového podbízení ze strany dovozu ze Saúdské Arábie, neznamená, že tento dovoz nemá na ceny žádný dopad. V počáteční fázi Komise proto dospěla k závěru, že podmínky podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení byly splněny.

| (45) | Společnost SABIC a zastoupení Saúdské Arábie tvrdily, že žadatel újmu objektivně neposoudil podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení a existence podstatné újmy nebyla podložena žádnými věcnými informacemi. Posouzení existence újmy a příčinné souvislosti na základě srovnání údajů za různá období, tj. leden–prosinec 2017, 2018 a 2019 a duben 2019 – březen 2020, situaci nijak přesně ani objektivně nevykreslilo, jelikož se rok 2019 a období šetření do značné míry překrývají. Místo toho se měly za účelem posouzení existence újmy a příčinné souvislosti posoudit údaje za období duben–březen 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 a 2019/2020. Dále namítaly, že srovnání bylo zkresleno sezónní a cyklickou povahou prodeje ethylenglykolu. Rovněž tvrdily, že z makroekonomických údajů poskytnutých žadatelem pro domácí výrobní odvětví jako celek vyplývá, že si domácí výrobní odvětví v posuzovaném období vedlo dobře, zatímco mikroekonomické ukazatele, které se týkaly pouze žadatele, vykazovaly ve srovnání s ostatními výrobci ethylenglykolu v Unii nedostatečné výsledky, což rovněž podle nich zpochybňovalo reprezentativnost samotného žadatele. Vedle toho namítaly, že žadatel nepředložil žádné důkazy o tom, že jeho ziskovost klesla z důvodu tlaku ze strany dovozu, který ve srovnání s náklady na suroviny zapříčinil rychlejší pokles cen. Společnost SABIC rovněž tvrdila, že žadatel neposkytl přesný obraz situace, protože vypočítal pouze ziskovost z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a nijak řádně neodůvodnil vyloučení závislého trhu ze spotřeby v Unii. Společnost SABIC dále bez předložení důkazů namítala, že vysoká zisková rozpětí, která výrobní odvětví Unie zaznamenalo v letech 2017 a 2018 u prodeje na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mohla být zapříčiněna kartelem, který existoval do roku 2017. Proto by nebylo vhodné použít pro analýzu prodeje pod cenou ziskové rozpětí ve výši 18 %, jelikož je tato ziskovost založena na údajích z roku 2016, kdy byl tento kartel nejintenzivnější. Zastoupení Království Saúdská Arábie rovněž tvrdilo, že výpočet rozpětí prodeje pod cenou na základě zisku, který zjevně není založen na přiměřené ziskovosti, vzbuzuje pochybnosti. |
| --- | --- |

(45)

Společnost SABIC a zastoupení Saúdské Arábie tvrdily, že žadatel újmu objektivně neposoudil podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení a existence podstatné újmy nebyla podložena žádnými věcnými informacemi. Posouzení existence újmy a příčinné souvislosti na základě srovnání údajů za různá období, tj. leden–prosinec 2017, 2018 a 2019 a duben 2019 – březen 2020, situaci nijak přesně ani objektivně nevykreslilo, jelikož se rok 2019 a období šetření do značné míry překrývají. Místo toho se měly za účelem posouzení existence újmy a příčinné souvislosti posoudit údaje za období duben–březen 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 a 2019/2020. Dále namítaly, že srovnání bylo zkresleno sezónní a cyklickou povahou prodeje ethylenglykolu. Rovněž tvrdily, že z makroekonomických údajů poskytnutých žadatelem pro domácí výrobní odvětví jako celek vyplývá, že si domácí výrobní odvětví v posuzovaném období vedlo dobře, zatímco mikroekonomické ukazatele, které se týkaly pouze žadatele, vykazovaly ve srovnání s ostatními výrobci ethylenglykolu v Unii nedostatečné výsledky, což rovněž podle nich zpochybňovalo reprezentativnost samotného žadatele. Vedle toho namítaly, že žadatel nepředložil žádné důkazy o tom, že jeho ziskovost klesla z důvodu tlaku ze strany dovozu, který ve srovnání s náklady na suroviny zapříčinil rychlejší pokles cen. Společnost SABIC rovněž tvrdila, že žadatel neposkytl přesný obraz situace, protože vypočítal pouze ziskovost z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a nijak řádně neodůvodnil vyloučení závislého trhu ze spotřeby v Unii. Společnost SABIC dále bez předložení důkazů namítala, že vysoká zisková rozpětí, která výrobní odvětví Unie zaznamenalo v letech 2017 a 2018 u prodeje na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mohla být zapříčiněna kartelem, který existoval do roku 2017. Proto by nebylo vhodné použít pro analýzu prodeje pod cenou ziskové rozpětí ve výši 18 %, jelikož je tato ziskovost založena na údajích z roku 2016, kdy byl tento kartel nejintenzivnější. Zastoupení Království Saúdská Arábie rovněž tvrdilo, že výpočet rozpětí prodeje pod cenou na základě zisku, který zjevně není založen na přiměřené ziskovosti, vzbuzuje pochybnosti.

| (46) | Na úvod je třeba připomenout, že zjištění podstatné újmy prima facie vyžaduje, aby byly mimo jiné posouzeny příslušné činitele popsané v čl. 5 odst. 2 písm. d) základního nařízení. Znění čl. 5 odst. 2 základního nařízení ve skutečnosti uvádí, že podnět musí obsahovat informace o vývoji objemu dovozu označeného za dumpingový, účinku tohoto dovozu na ceny obdobného výrobku na trhu Unie a následném dopadu dovozu na výrobní odvětví Unie, doloženém příslušnými činiteli a ukazateli, jako jsou činitele a ukazatele (nikoli nutně všechny) uvedené v čl. 3 odst. 3 a 5, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie. Ustanovení čl. 3 odst. 5 základního nařízení uvádí, že výčet činitelů není vyčerpávající a žádné z těchto kritérií není nezbytně rozhodující. Pro stanovení podstatné újmy prima facie proto nemusí na zhoršení poukazovat všechny činitele. Existence dalších činitelů, které mohou mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nadto neznamená, že účinek dumpingového dovozu není pro toto odvětví významný. |
| --- | --- |

(46)

Na úvod je třeba připomenout, že zjištění podstatné újmy prima facie vyžaduje, aby byly mimo jiné posouzeny příslušné činitele popsané v čl. 5 odst. 2 písm. d) základního nařízení. Znění čl. 5 odst. 2 základního nařízení ve skutečnosti uvádí, že podnět musí obsahovat informace o vývoji objemu dovozu označeného za dumpingový, účinku tohoto dovozu na ceny obdobného výrobku na trhu Unie a následném dopadu dovozu na výrobní odvětví Unie, doloženém příslušnými činiteli a ukazateli, jako jsou činitele a ukazatele (nikoli nutně všechny) uvedené v čl. 3 odst. 3 a 5, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie. Ustanovení čl. 3 odst. 5 základního nařízení uvádí, že výčet činitelů není vyčerpávající a žádné z těchto kritérií není nezbytně rozhodující. Pro stanovení podstatné újmy prima facie proto nemusí na zhoršení poukazovat všechny činitele. Existence dalších činitelů, které mohou mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nadto neznamená, že účinek dumpingového dovozu není pro toto odvětví významný.

prima facie

prima facie

| (47) | Z konkrétní analýzy újmy na základě podnětu provedené Komisí vyplynulo, že byly k dispozici dostatečné důkazy o zvýšeném pronikání dovozu ze Saúdské Arábie a USA na trh Unie (v absolutních i relativních hodnotách) za ceny, které (v případě dovozu z USA) v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představují cenové podbízení a prodej značně pod cenou. To zjevně mělo dopad působící podstatnou újmu, pokud jde o stav výrobního odvětví Unie, jenž se projevil například snížením výroby, prodeje a podílu na trhu, zhoršením finančních výsledků nebo výší cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Ohledně tvrzení týkajícího se posuzovaného období a období šetření Komise uvádí, že je běžným postupem zvolit období šetření v délce jednoho roku a předchozích tří kalendářních let, a to i ve fázi podnětu. K tvrzení společnosti SABIC týkajícímu se závislého prodeje uvádí, že žadatel k závislému prodeji předložil důkazy. V důsledku toho bylo provedeno posouzení celého trhu a v případě některých aspektů analýzy újmy se zaměřením na volný trh. Následnou analýzou informací, které měla Komise k dispozici, bylo mimo jiné zjištěno oddělení volných a závislých trhů. Ohledně tvrzení, že výpočet ziskovosti prodeje pod cenou nebyl přesný, protože byl založen na nepřiměřeném ziskovém rozpětí, je třeba poznamenat, že Komisi postačovaly důkazy o prodeji pod cenou předložené žadatelem a považovaly je za dostatečné důkazy prima facie. |
| --- | --- |

(47)

Z konkrétní analýzy újmy na základě podnětu provedené Komisí vyplynulo, že byly k dispozici dostatečné důkazy o zvýšeném pronikání dovozu ze Saúdské Arábie a USA na trh Unie (v absolutních i relativních hodnotách) za ceny, které (v případě dovozu z USA) v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představují cenové podbízení a prodej značně pod cenou. To zjevně mělo dopad působící podstatnou újmu, pokud jde o stav výrobního odvětví Unie, jenž se projevil například snížením výroby, prodeje a podílu na trhu, zhoršením finančních výsledků nebo výší cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Ohledně tvrzení týkajícího se posuzovaného období a období šetření Komise uvádí, že je běžným postupem zvolit období šetření v délce jednoho roku a předchozích tří kalendářních let, a to i ve fázi podnětu. K tvrzení společnosti SABIC týkajícímu se závislého prodeje uvádí, že žadatel k závislému prodeji předložil důkazy. V důsledku toho bylo provedeno posouzení celého trhu a v případě některých aspektů analýzy újmy se zaměřením na volný trh. Následnou analýzou informací, které měla Komise k dispozici, bylo mimo jiné zjištěno oddělení volných a závislých trhů. Ohledně tvrzení, že výpočet ziskovosti prodeje pod cenou nebyl přesný, protože byl založen na nepřiměřeném ziskovém rozpětí, je třeba poznamenat, že Komisi postačovaly důkazy o prodeji pod cenou předložené žadatelem a považovaly je za dostatečné důkazy prima facie.

prima facie

| (48) | Společnost Mitsubishi tvrdila, že rok 2017 mohl být pro výrobní odvětví Unie výjimečným rokem, a z tohoto důvodu nemohl být tento rok vhodným referenčním rokem pro posouzení újmy a posuzované období uvedené v podnětu mělo být prodlouženo o dřívější roky. Dále namítala, že používání jednoletých až dvouletých smluv v tomto odvětví by mohlo rovněž vyžadovat posouzení za delší období. Podle společnosti Mitsubishi podnět prokázal, že během období šetření nedošlo u dovozu z USA a Saúdské Arábie k žádnému cenovému podbízení na souhrnné úrovni a že v tomto případě byl obzvláště důležitý požadavek na předložení důkazů o podstatném cenovém podbízení, jelikož většina prodeje se realizuje na základě smluv, které jsou uzavírány obvykle na dobu trvání jednoho roku nebo dvou let. Podle Komise žádné z tvrzení společnosti Mitsubishi nevyvracelo závěr, že jsou k dispozici dostatečné důkazy pro zahájení antidumpingového řízení. Nebyla zjištěna žádná výjimečná událost, která by odůvodňovala prodloužení posuzovaného období o období před 1. lednem 2017. Posuzované období umožňuje zohlednit specifické rysy jednoletých či dvouletých smluv. V podnětu byly skutečně obsaženy dostatečné důkazy o tom, že dumpingový dovoz měl dopad působící podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie, přičemž Komisi postačovaly důkazy o cenovém podbízení předložené žadatelem – stejně jako důkazy o stlačení cen a prodeji za ceny nižší než náklady výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(48)

Společnost Mitsubishi tvrdila, že rok 2017 mohl být pro výrobní odvětví Unie výjimečným rokem, a z tohoto důvodu nemohl být tento rok vhodným referenčním rokem pro posouzení újmy a posuzované období uvedené v podnětu mělo být prodlouženo o dřívější roky. Dále namítala, že používání jednoletých až dvouletých smluv v tomto odvětví by mohlo rovněž vyžadovat posouzení za delší období. Podle společnosti Mitsubishi podnět prokázal, že během období šetření nedošlo u dovozu z USA a Saúdské Arábie k žádnému cenovému podbízení na souhrnné úrovni a že v tomto případě byl obzvláště důležitý požadavek na předložení důkazů o podstatném cenovém podbízení, jelikož většina prodeje se realizuje na základě smluv, které jsou uzavírány obvykle na dobu trvání jednoho roku nebo dvou let. Podle Komise žádné z tvrzení společnosti Mitsubishi nevyvracelo závěr, že jsou k dispozici dostatečné důkazy pro zahájení antidumpingového řízení. Nebyla zjištěna žádná výjimečná událost, která by odůvodňovala prodloužení posuzovaného období o období před 1. lednem 2017. Posuzované období umožňuje zohlednit specifické rysy jednoletých či dvouletých smluv. V podnětu byly skutečně obsaženy dostatečné důkazy o tom, že dumpingový dovoz měl dopad působící podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie, přičemž Komisi postačovaly důkazy o cenovém podbízení předložené žadatelem – stejně jako důkazy o stlačení cen a prodeji za ceny nižší než náklady výrobního odvětví Unie.

| (49) | Společnost SABIC a zastoupení Království Saúdská Arábie tvrdily, že žadatel neprokázal existenci příčinné souvislosti podle čl. 3 odst. 6 základního nařízení, jelikož posuzoval pouze cenové účinky, a nikoli vzájemnou souvislost mezi objemem dovozu ze Saúdské Arábie a z USA. Dále tvrdily, že objem dovozu ethylenglykolu ze Saúdské Arábie se v posuzovaném období snížil a že ceny dovozu ze Saúdské Arábie nemohly žadatele nepříznivě ovlivnit, protože nedošlo k žádnému cenovému podbízení. |
| --- | --- |

(49)

Společnost SABIC a zastoupení Království Saúdská Arábie tvrdily, že žadatel neprokázal existenci příčinné souvislosti podle čl. 3 odst. 6 základního nařízení, jelikož posuzoval pouze cenové účinky, a nikoli vzájemnou souvislost mezi objemem dovozu ze Saúdské Arábie a z USA. Dále tvrdily, že objem dovozu ethylenglykolu ze Saúdské Arábie se v posuzovaném období snížil a že ceny dovozu ze Saúdské Arábie nemohly žadatele nepříznivě ovlivnit, protože nedošlo k žádnému cenovému podbízení.

| (50) | Žadatel analyzoval účinek objemů souhrnně, protože v dané fázi byly splněny podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Na existenci příčinné souvislosti přesvědčivě poukazuje souběh zhoršení situace výrobního odvětví Unie a intenzivnějšího pronikání dumpingového dovozu na trh Unie. Neexistence cenového podbízení neznamená, že vývozní ceny nemohly způsobit újmu, přičemž ceny výrobního odvětví Unie byly výsledkem silného cenového tlaku vyvíjeného ze strany levného dumpingového dovozu. Rozhodujícím činitelem pro zjištění újmy a příčinné souvislosti je skutečnost, že výrobci v Unii neměli jinou možnost než snížit své prodejní ceny, aby si udrželi svůj podíl na trhu a zachovali přiměřenou úroveň výroby. Situaci výrobního odvětví Unie navíc zhoršila skutečnost, že dumpingový dovoz byl prodáván na otevřeném a transparentním trhu, na kterém byly ceny dobře známy, což nutilo výrobní odvětví Unie snížit prodejní ceny, pokud chtělo zamezit ztrátě podílu na trhu. |
| --- | --- |

(50)

Žadatel analyzoval účinek objemů souhrnně, protože v dané fázi byly splněny podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Na existenci příčinné souvislosti přesvědčivě poukazuje souběh zhoršení situace výrobního odvětví Unie a intenzivnějšího pronikání dumpingového dovozu na trh Unie. Neexistence cenového podbízení neznamená, že vývozní ceny nemohly způsobit újmu, přičemž ceny výrobního odvětví Unie byly výsledkem silného cenového tlaku vyvíjeného ze strany levného dumpingového dovozu. Rozhodujícím činitelem pro zjištění újmy a příčinné souvislosti je skutečnost, že výrobci v Unii neměli jinou možnost než snížit své prodejní ceny, aby si udrželi svůj podíl na trhu a zachovali přiměřenou úroveň výroby. Situaci výrobního odvětví Unie navíc zhoršila skutečnost, že dumpingový dovoz byl prodáván na otevřeném a transparentním trhu, na kterém byly ceny dobře známy, což nutilo výrobní odvětví Unie snížit prodejní ceny, pokud chtělo zamezit ztrátě podílu na trhu.

| (51) | Společnost SABIC a zastoupení Království Saúdská Arábie tvrdily, že žadatel neposuzoval jiné příčiny újmy, například účinky kartelu uzavřeného s odběrateli ethylenu, který trval nejméně do března 2017 a jehož účinky pravděpodobně působily i poté. Společnost SABIC zdůraznila další činitele, jako je i) nekonkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, neboť průměrné výrobní náklady v Unii byly vyšší než na Středním východě a v Severní Americe; ii) klesající podíl ethylenoxidu použitého k výrobě ethylenglykolu ve prospěch jiných derivátů ethylenoxidu; iii) nárůst dovozu polyethylentereftalátu (dále jen „PET“), který měl přímý dopad na spotřebu ethylenglykolu; iv) újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, a to vlivem dovozu ethylenglykolu ze Saúdské Arábie. Tvrdila proto, že tím, že žadatel neuvedl výše uvedené další známé příčiny újmy a neprovedl analýzu nepřičtení újmy, nesplnil požadavky stanovené v čl. 3 odst. 7 základního nařízení. Společnost Mitsubishi dále tvrdila, že údajnou újmu lze spíše než údajnému dumpingu přičíst i) celosvětovému stlačení cen ethylenglykolu; ii) nedostatečné konkurenceschopnosti výrobního odvětví Unie. Rovněž namítala, že výrobci v Unii, kteří nevystupují jako žadatelé, dosáhli lepších výsledků než výrobci v Unii, kteří jako žadatelé vystupují, a jejich výsledky se zlepšují. |
| --- | --- |

(51)

Společnost SABIC a zastoupení Království Saúdská Arábie tvrdily, že žadatel neposuzoval jiné příčiny újmy, například účinky kartelu uzavřeného s odběrateli ethylenu, který trval nejméně do března 2017 a jehož účinky pravděpodobně působily i poté. Společnost SABIC zdůraznila další činitele, jako je i) nekonkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, neboť průměrné výrobní náklady v Unii byly vyšší než na Středním východě a v Severní Americe; ii) klesající podíl ethylenoxidu použitého k výrobě ethylenglykolu ve prospěch jiných derivátů ethylenoxidu; iii) nárůst dovozu polyethylentereftalátu (dále jen „PET“), který měl přímý dopad na spotřebu ethylenglykolu; iv) újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, a to vlivem dovozu ethylenglykolu ze Saúdské Arábie. Tvrdila proto, že tím, že žadatel neuvedl výše uvedené další známé příčiny újmy a neprovedl analýzu nepřičtení újmy, nesplnil požadavky stanovené v čl. 3 odst. 7 základního nařízení. Společnost Mitsubishi dále tvrdila, že údajnou újmu lze spíše než údajnému dumpingu přičíst i) celosvětovému stlačení cen ethylenglykolu; ii) nedostatečné konkurenceschopnosti výrobního odvětví Unie. Rovněž namítala, že výrobci v Unii, kteří nevystupují jako žadatelé, dosáhli lepších výsledků než výrobci v Unii, kteří jako žadatelé vystupují, a jejich výsledky se zlepšují.

| (52) | Analýza Komise potvrdila, že žádný z uvedených prvků, ať již věcně správných, či nikoli, nevyvrací závěr, že existují dostatečné důkazy pro zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o skutečnost, že dumpingový dovoz měl na stav výrobního odvětví Unie dopad působící podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(52)

Analýza Komise potvrdila, že žádný z uvedených prvků, ať již věcně správných, či nikoli, nevyvrací závěr, že existují dostatečné důkazy pro zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o skutečnost, že dumpingový dovoz měl na stav výrobního odvětví Unie dopad působící podstatnou újmu.

| (53) | Sdružení CIRFS tvrdilo, že v podnětu měly být zahrnuty negativní důsledky pandemie COVID-19 jako činitele působícího újmu v roce 2020, přičemž nesprávně uvedlo, že období šetření v podnětu zahrnovalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020. |
| --- | --- |

(53)

Sdružení CIRFS tvrdilo, že v podnětu měly být zahrnuty negativní důsledky pandemie COVID-19 jako činitele působícího újmu v roce 2020, přičemž nesprávně uvedlo, že období šetření v podnětu zahrnovalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020.

| (54) | Období šetření uvedené v podnětu ve skutečnosti zahrnovalo období od 1. dubna 2019 do 31. března 2020, a proto by výrobní odvětví Unie pocítilo jakýkoli dopad pandemie COVID-19 až po skončení období šetření. |
| --- | --- |

(54)

Období šetření uvedené v podnětu ve skutečnosti zahrnovalo období od 1. dubna 2019 do 31. března 2020, a proto by výrobní odvětví Unie pocítilo jakýkoli dopad pandemie COVID-19 až po skončení období šetření.

| (55) | Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že žadatel předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, způsobené újmě a příčinné souvislosti, čímž splnil požadavky stanovené v článku 5.2 antidumpingové dohody WTO a čl. 5 odst. 2 základního nařízení. Podnět proto splňoval požadavky na zahájení řízení. |
| --- | --- |

(55)

Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že žadatel předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, způsobené újmě a příčinné souvislosti, čímž splnil požadavky stanovené v článku 5.2 antidumpingové dohody WTO a čl. 5 odst. 2 základního nařízení. Podnět proto splňoval požadavky na zahájení řízení.

| (56) | Komise zvážila všechny další podstatné připomínky a zabývala se jimi v níže uvedených oddílech. |
| --- | --- |

(56)

Komise zvážila všechny další podstatné připomínky a zabývala se jimi v níže uvedených oddílech.

1.4.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (57) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(57)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

1.4.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (58) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii nahlášeného ze strany výrobců v Unii v souvislosti s analýzou stavu před zahájením řízení. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, z nichž dva byli ve spojení. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 64,1 % celkové výroby v Unii a 65 % celkového prodeje v Unii. Vzorek se považoval za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen. |
| --- | --- |

(58)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii nahlášeného ze strany výrobců v Unii v souvislosti s analýzou stavu před zahájením řízení. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, z nichž dva byli ve spojení. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 64,1 % celkové výroby v Unii a 65 % celkového prodeje v Unii. Vzorek se považoval za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen.

1.4.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (59) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(59)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (60) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(60)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.4.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických

Výběr vzorku vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických

| (61) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce ve Spojených státech amerických, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Spojených států amerických, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. |
| --- | --- |

(61)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce ve Spojených státech amerických, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Spojených států amerických, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

| (62) | Požadované informace poskytlo pět vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických, kteří souhlasili rovněž se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek, sestávající ze dvou skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tyto skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly během období šetření přibližně 55 % dovozu ze Spojených států amerických do Unie čítající 27 členských států. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány ve Spojených státech amerických. Nebyly obdrženy žádné připomínky a vzorek byl potvrzen. |
| --- | --- |

(62)

Požadované informace poskytlo pět vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických, kteří souhlasili rovněž se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek, sestávající ze dvou skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tyto skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly během období šetření přibližně 55 % dovozu ze Spojených států amerických do Unie čítající 27 členských států. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány ve Spojených státech amerických. Nebyly obdrženy žádné připomínky a vzorek byl potvrzen.

1.4.4.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii

| (63) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Saúdské Arábii, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Saúdské Arábie, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. |
| --- | --- |

(63)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Saúdské Arábii, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Saúdské Arábie, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

| (64) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři výrobci v Saúdské Arábii. Jeden z nich však během období šetření neoznámil žádný vývoz, zatímco zbylí tři jsou ve spojení, protože dva z nich vyrábějí v Saúdské Arábii prostřednictvím dohody o společném podniku uzavřené s třetím výrobcem. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise rozhodla upustit od výběru vzorku vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii. |
| --- | --- |

(64)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři výrobci v Saúdské Arábii. Jeden z nich však během období šetření neoznámil žádný vývoz, zatímco zbylí tři jsou ve spojení, protože dva z nich vyrábějí v Saúdské Arábii prostřednictvím dohody o společném podniku uzavřené s třetím výrobcem. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise rozhodla upustit od výběru vzorku vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii.

1.5.   Odpovědi na dotazník a křížové kontroly na dálku

Odpovědi na dotazník a křížové kontroly na dálku

| (65) | Dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a vyvážející výrobce byly zpřístupněny na internetu (4) v den zahájení řízení. |
| --- | --- |

(65)

Dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a vyvážející výrobce byly zpřístupněny na internetu (4) v den zahájení řízení.

4

| (66) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení (Helm a Oxyde), sedmi uživatelů (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale) a osmi vyvážejících výrobců (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc, Saudi Kayan petrochemical company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company, Jubail United Petrochemical Company). |
| --- | --- |

(66)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení (Helm a Oxyde), sedmi uživatelů (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale) a osmi vyvážejících výrobců (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc, Saudi Kayan petrochemical company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company, Jubail United Petrochemical Company).

| (67) | Komise si vyžádala a podrobila křížové kontrole všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (5) Komise nemohla provést inspekce na místě v prostorách všech společností zařazených do vzorku a spolupracujících uživatelů. Místo toho Komise provedla křížové kontroly na dálku u informací poskytnutých těmito společnostmi prostřednictvím videokonference:
  výrobci v Unii:






  — | BASF Antwerpen N.V., Belgie (a její prodejní společnost ve spojení BASF SE) |
| --- | --- | --- |

(67)

Komise si vyžádala a podrobila křížové kontrole všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (5) Komise nemohla provést inspekce na místě v prostorách všech společností zařazených do vzorku a spolupracujících uživatelů. Místo toho Komise provedla křížové kontroly na dálku u informací poskytnutých těmito společnostmi prostřednictvím videokonference:

5

výrobci v Unii:

—

BASF Antwerpen N.V., Belgie (a její prodejní společnost ve spojení BASF SE)

| — | INEOS NV, Belgie (a její prodejní společnost ve spojení INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS NV, Belgie (a její prodejní společnost ve spojení INEOS Europe AG)

| — | INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Německo (a její prodejní společnost ve spojení INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Německo (a její prodejní společnost ve spojení INEOS Europe AG)

vyvážející výrobci ve Spojených státech amerických:

| — | Lotte Chemical Louisiana LLC |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical Louisiana LLC

| — | MEGlobal Americas Inc |
| --- | --- |

—

MEGlobal Americas Inc

obchodníci, dovozci a zpracovatelé ve spojení:

| — | MEGlobal International FZE, Spojené arabské emiráty |
| --- | --- |

—

MEGlobal International FZE, Spojené arabské emiráty

| — | MEGlobal Europe GmbH, Švýcarsko |
| --- | --- |

—

MEGlobal Europe GmbH, Švýcarsko

| — | Equipolymers GmbH, Německo |
| --- | --- |

—

Equipolymers GmbH, Německo

vyvážející výrobci v Saúdské Arábii:

| — | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) |
| --- | --- |

—

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

| — | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) |
| --- | --- |

—

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

| — | Eastern Petrochemical Company (Sharq) |
| --- | --- |

—

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

| — | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) |
| --- | --- |

—

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

| — | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) |
| --- | --- |

—

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

| — | Jubail United Petrochemical Company (United) |
| --- | --- |

—

Jubail United Petrochemical Company (United)

obchodníci ve spojení vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii

| — | Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saúdská Arábie |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saúdská Arábie

obchodníci, dovozci a zpracovatelé ve spojení:

| — | SABIC Petrochemicals B.V., Nizozemsko |
| --- | --- |

—

SABIC Petrochemicals B.V., Nizozemsko

| — | SABIC Italia Srl, Itálie |
| --- | --- |

—

SABIC Italia Srl, Itálie

| — | Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Nizozemsko

1.6.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (68) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(68)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

| (69) | Výbor CPME tvrdil, že období šetření zvolené Komisí nezahrnovalo období bezprostředně předcházející zahájení šetření, jak požaduje čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Namítal, že vzhledem k tomu, že šetření bylo zahájeno dne 14. října 2020, mělo být do období šetření zahrnuto období červenec–září 2020. Dále uvedl, že období od ledna 2020 do června 2020 zahrnuté do období šetření bylo zkresleno účinky pandemie COVID-19. Výbor CPME se proto domníval, že by Komise měla pro účely posouzení újmy a zájmu Unie shromažďovat údaje z doby následující po období šetření. |
| --- | --- |

(69)

Výbor CPME tvrdil, že období šetření zvolené Komisí nezahrnovalo období bezprostředně předcházející zahájení šetření, jak požaduje čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Namítal, že vzhledem k tomu, že šetření bylo zahájeno dne 14. října 2020, mělo být do období šetření zahrnuto období červenec–září 2020. Dále uvedl, že období od ledna 2020 do června 2020 zahrnuté do období šetření bylo zkresleno účinky pandemie COVID-19. Výbor CPME se proto domníval, že by Komise měla pro účely posouzení újmy a zájmu Unie shromažďovat údaje z doby následující po období šetření.

| (70) | Komise má při výběru období šetření prostor pro uvážení. Období zvolené v tomto případě má dvojí výhodu. Nejen že bezprostředně předchází dni zahájení řízení, ale je i založeno na pololetním období, které usnadňuje spolupráci poskytovanou společnostmi, a tím zajišťuje přesnost a přiměřenost zjištění. Dopady pandemie COVID-19 jsou analyzovány v rámci posuzování příčinné souvislosti a činitelů, které mohou příčinnou souvislost zmírňovat. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(70)

Komise má při výběru období šetření prostor pro uvážení. Období zvolené v tomto případě má dvojí výhodu. Nejen že bezprostředně předchází dni zahájení řízení, ale je i založeno na pololetním období, které usnadňuje spolupráci poskytovanou společnostmi, a tím zajišťuje přesnost a přiměřenost zjištění. Dopady pandemie COVID-19 jsou analyzovány v rámci posuzování příčinné souvislosti a činitelů, které mohou příčinnou souvislost zmírňovat. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (71) | Dotčeným výrobkem je ethylenglykol (v současnosti pod číslem ES 203-473-3) pocházející ze Spojených států amerických a z Království Saúdská Arábie, v současnosti kódu KN ex 2905 31 00 (kód TARIC 2905310010) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(71)

Dotčeným výrobkem je ethylenglykol (v současnosti pod číslem ES 203-473-3) pocházející ze Spojených států amerických a z Království Saúdská Arábie, v současnosti kódu KN ex 2905 31 00 (kód TARIC 2905310010) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (72) | Ethylenglykol je také označován jako ethandiol a ethan-1,2-diol. |
| --- | --- |

(72)

Ethylenglykol je také označován jako ethandiol a ethan-1,2-diol.

| (73) | Ethylenglykol se vyrábí z různých vstupních surovin (ethan, propan, LNG, butan), ze kterých vzniká ethylen. Ethylen se poté smísí s kyslíkem za vzniku ethylenoxidu a následně s vodou za vzniku ethylenglykolu. |
| --- | --- |

(73)

Ethylenglykol se vyrábí z různých vstupních surovin (ethan, propan, LNG, butan), ze kterých vzniká ethylen. Ethylen se poté smísí s kyslíkem za vzniku ethylenoxidu a následně s vodou za vzniku ethylenglykolu.

| (74) | Ethylenglykol je komodita, která je komerčně dostupná ve dvou různých kvalitách: v kvalitě vlákno a technické kvalitě. Ethylenglykol v kvalitě vlákno je vysoce čistý (99,9 %), zatímco technická kvalita se vyznačuje nižší úrovní čistoty. |
| --- | --- |

(74)

Ethylenglykol je komodita, která je komerčně dostupná ve dvou různých kvalitách: v kvalitě vlákno a technické kvalitě. Ethylenglykol v kvalitě vlákno je vysoce čistý (99,9 %), zatímco technická kvalita se vyznačuje nižší úrovní čistoty.

| (75) | Ethylenglykol v kvalitě vlákno se převážně používá při výrobě PET, polyesterových vláken, pryskyřic a fólií. Ethylenglykol v technické kvalitě se používá hlavně v automobilovém průmyslu jako nemrznoucí směs. Ethylenglykol se dále používá jako činidlo pro přenos tepla, rozmrazovací kapalina, povrchová vrstva, nenasycené polyesterové pryskyřice, polyesterpolyoly a k dehydrogenaci zemního plynu. |
| --- | --- |

(75)

Ethylenglykol v kvalitě vlákno se převážně používá při výrobě PET, polyesterových vláken, pryskyřic a fólií. Ethylenglykol v technické kvalitě se používá hlavně v automobilovém průmyslu jako nemrznoucí směs. Ethylenglykol se dále používá jako činidlo pro přenos tepla, rozmrazovací kapalina, povrchová vrstva, nenasycené polyesterové pryskyřice, polyesterpolyoly a k dehydrogenaci zemního plynu.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (76) | Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(76)

Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (77) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(77)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (78) | Společnost SABIC namítala, že definice výrobku byla příliš široká, a žádala o vyloučení „ethylenglykolu, který neodpovídá technickým specifikacím“ z šetření, přičemž tvrdila, že tento výrobek není srovnatelný s ethylenglykolem nejvyšší kvality („který odpovídá technickým specifikacím“) a nekonkuruje mu. Společnost SABIC dále tvrdila, že pokud se Komise rozhodne ethylenglykol, který neodpovídá technickým specifikacím, z předmětu šetření nevyloučit, měla by změnit kontrolní číslo výrobku („PCN“) tak, aby zahrnovalo i ethylenglykol, který neodpovídá technickým specifikacím. |
| --- | --- |

(78)

Společnost SABIC namítala, že definice výrobku byla příliš široká, a žádala o vyloučení „ethylenglykolu, který neodpovídá technickým specifikacím“ z šetření, přičemž tvrdila, že tento výrobek není srovnatelný s ethylenglykolem nejvyšší kvality („který odpovídá technickým specifikacím“) a nekonkuruje mu. Společnost SABIC dále tvrdila, že pokud se Komise rozhodne ethylenglykol, který neodpovídá technickým specifikacím, z předmětu šetření nevyloučit, měla by změnit kontrolní číslo výrobku („PCN“) tak, aby zahrnovalo i ethylenglykol, který neodpovídá technickým specifikacím.

| (79) | Ethylenglykol, který neodpovídá technickým specifikacím, není jiným typem výrobku. Jedná se o ethylenglykol nižší kvality v důsledku okysličování, ke kterému došlo nedopatřením během přepravy. Výrobci ethylenglykolu tento výrobek nevyrábí cíleně. Podle míry snížení kvality lze ethylenglykol, který neodpovídá technickým specifikacím, buď zlikvidovat, nebo smíchat s ethylenglykolem nejvyšší kvality a použít jej například jako chladicí kapalinu pro automobilový průmysl. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a číslo PCN nebylo třeba měnit. |
| --- | --- |

(79)

Ethylenglykol, který neodpovídá technickým specifikacím, není jiným typem výrobku. Jedná se o ethylenglykol nižší kvality v důsledku okysličování, ke kterému došlo nedopatřením během přepravy. Výrobci ethylenglykolu tento výrobek nevyrábí cíleně. Podle míry snížení kvality lze ethylenglykol, který neodpovídá technickým specifikacím, buď zlikvidovat, nebo smíchat s ethylenglykolem nejvyšší kvality a použít jej například jako chladicí kapalinu pro automobilový průmysl. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a číslo PCN nebylo třeba měnit.

3.   DUMPING

3.1.   Saúdská Arábie

Saúdská Arábie

| (80) | Na vyvážející výrobce v Saúdské Arábii se výběr vzorku nepoužil. Jediná skupina společností SABIC zahrnuje šest výrobních subjektů, z nichž každý byl ohledně výrobních nákladů prověřen samostatně. Pro domácí trh vyráběl pouze jeden z těchto šesti výrobních subjektů, a proto byly při výpočtu běžné hodnoty použity jeho výrobní náklady. Domácí prodej i vývoz do Unie však byly přezkoumány na úrovni skupiny společností. |
| --- | --- |

(80)

Na vyvážející výrobce v Saúdské Arábii se výběr vzorku nepoužil. Jediná skupina společností SABIC zahrnuje šest výrobních subjektů, z nichž každý byl ohledně výrobních nákladů prověřen samostatně. Pro domácí trh vyráběl pouze jeden z těchto šesti výrobních subjektů, a proto byly při výpočtu běžné hodnoty použity jeho výrobní náklady. Domácí prodej i vývoz do Unie však byly přezkoumány na úrovni skupiny společností.

3.1.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (81) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny vyvážejících výrobců reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní. |
| --- | --- |

(81)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny vyvážejících výrobců reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.

| (82) | Vzhledem k tomu, že na domácím trhu se prodával a do Unie se vyvážel pouze jeden typ výrobku, Komise nemusela prověřovat reprezentativnost na úrovni typu výrobku. |
| --- | --- |

(82)

Vzhledem k tomu, že na domácím trhu se prodával a do Unie se vyvážel pouze jeden typ výrobku, Komise nemusela prověřovat reprezentativnost na úrovni typu výrobku.

| (83) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. |
| --- | --- |

(83)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

| (84) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně na domácím trhu bez ohledu na to, zda uvedený prodej je, či není ziskový, pokud:






  a) | objem prodeje za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje a |
| --- | --- | --- |

(84)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně na domácím trhu bez ohledu na to, zda uvedený prodej je, či není ziskový, pokud:

a)

objem prodeje za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje a

| b) | vážená průměrná prodejní cena se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná prodejní cena se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (85) | V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje během období šetření. |
| --- | --- |

(85)

V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje během období šetření.

| (86) | Běžná hodnota je skutečná cena na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje na domácím trhu během období šetření, pokud:






  a) | objem ziskového prodeje tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje nebo |
| --- | --- | --- |

(86)

Běžná hodnota je skutečná cena na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje na domácím trhu během období šetření, pokud:

a)

objem ziskového prodeje tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje nebo

| b) | vážená průměrná cena je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná cena je nižší než jednotkové výrobní náklady.

3.1.2.   Úpravy výrobních nákladů

Úpravy výrobních nákladů

| (87) | Spolupracující vyvážející výrobci nakupují pro výrobu ethylenglykolu vstupní suroviny, zejména propan, od společnosti ve spojení, státního podniku Saudi Aramco, monopolního dodavatele v zemi. |
| --- | --- |

(87)

Spolupracující vyvážející výrobci nakupují pro výrobu ethylenglykolu vstupní suroviny, zejména propan, od společnosti ve spojení, státního podniku Saudi Aramco, monopolního dodavatele v zemi.

| (88) | Společnost SABIC byla vlastněna vládním subjektem KSA Public Investment Fund (dále jen „společnost PIF“), a to až do konce června 2020, kdy její 70% podíl koupila společnost Saudi Aramco. Vláda Saúdské Arábie vlastní 95,8% podíl ve společnosti Saudi Aramco a předseda společnosti Aramco od roku 2016, J. E. Jásir O. Ar-Rumajján, je rovněž od roku 2015 členem správní rady a ředitelem společnosti PIF. Tyto dvě společnosti jsou tudíž považovány za společnosti ve spojení, protože vláda je jejich společným akcionářem a protože J. E. Jásir O. Ar-Rumajján je funkcionářem/ředitelem obou společností. |
| --- | --- |

(88)

Společnost SABIC byla vlastněna vládním subjektem KSA Public Investment Fund (dále jen „společnost PIF“), a to až do konce června 2020, kdy její 70% podíl koupila společnost Saudi Aramco. Vláda Saúdské Arábie vlastní 95,8% podíl ve společnosti Saudi Aramco a předseda společnosti Aramco od roku 2016, J. E. Jásir O. Ar-Rumajján, je rovněž od roku 2015 členem správní rady a ředitelem společnosti PIF. Tyto dvě společnosti jsou tudíž považovány za společnosti ve spojení, protože vláda je jejich společným akcionářem a protože J. E. Jásir O. Ar-Rumajján je funkcionářem/ředitelem obou společností.

| (89) | Vzhledem k tomuto spojení nelze nákupy vstupních surovin pokládat za nákupy v běžném obchodním styku, a nelze je tedy použít k určení běžné hodnoty. Konkrétně v případě propanu (vstupní suroviny používané k výrobě ethylenu a následně ethylenglykolu) vláda ceny stanovuje s ohledem na činnost svých společností ve spojení. Ceny jsou proto přímo ovlivněny tímto spojením podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(89)

Vzhledem k tomuto spojení nelze nákupy vstupních surovin pokládat za nákupy v běžném obchodním styku, a nelze je tedy použít k určení běžné hodnoty. Konkrétně v případě propanu (vstupní suroviny používané k výrobě ethylenu a následně ethylenglykolu) vláda ceny stanovuje s ohledem na činnost svých společností ve spojení. Ceny jsou proto přímo ovlivněny tímto spojením podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení.

| (90) | Komise tedy nákupy vstupních surovin podrobně prověřila a pro výpočet běžné hodnoty použila níže popsanou metodu. Společnost SABIC nakupuje propan od společnosti Saudi Aramco za státní pevnou cenu, která je o 20 % nižší než japonská cena propanu (6). |
| --- | --- |

(90)

Komise tedy nákupy vstupních surovin podrobně prověřila a pro výpočet běžné hodnoty použila níže popsanou metodu. Společnost SABIC nakupuje propan od společnosti Saudi Aramco za státní pevnou cenu, která je o 20 % nižší než japonská cena propanu (6).

6

| (91) | Ustanovení čl. 2 odst. 5 stanoví, že pokud náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dané strany, upraví se nebo se stanoví na základě nákladů jiných výrobců nebo vývozců v téže zemi, nebo pokud takové informace nejsou k dispozici nebo je nelze použít, na jakémkoli jiném přijatelném základě včetně informací z jiných reprezentativních trhů. |
| --- | --- |

(91)

Ustanovení čl. 2 odst. 5 stanoví, že pokud náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dané strany, upraví se nebo se stanoví na základě nákladů jiných výrobců nebo vývozců v téže zemi, nebo pokud takové informace nejsou k dispozici nebo je nelze použít, na jakémkoli jiném přijatelném základě včetně informací z jiných reprezentativních trhů.

| (92) | Komise zjistila, že náklady na vstupní surovinu propan nebyly v záznamech společnosti SABIC přiměřeně zohledněny, jelikož je tato společnost ve spojení s dodavatelem. Provedla proto úpravu nákladů na propan tak, že zvýšila cenu zaplacenou společností SABIC společnosti Saudi Aramco s cílem odstranit 20% slevu, aby u ceny dosáhla úrovně referenční hodnoty používané vládou Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

(92)

Komise zjistila, že náklady na vstupní surovinu propan nebyly v záznamech společnosti SABIC přiměřeně zohledněny, jelikož je tato společnost ve spojení s dodavatelem. Provedla proto úpravu nákladů na propan tak, že zvýšila cenu zaplacenou společností SABIC společnosti Saudi Aramco s cílem odstranit 20% slevu, aby u ceny dosáhla úrovně referenční hodnoty používané vládou Saúdské Arábie.

| (93) | Na základě úprav nákladů na propan upravila Komise náklady na ethylen použité společností SABIC v nákladech na výrobu ethylenglykolu. |
| --- | --- |

(93)

Na základě úprav nákladů na propan upravila Komise náklady na ethylen použité společností SABIC v nákladech na výrobu ethylenglykolu.

| (94) | Analýza domácího prodeje po provedení úprav výrobních nákladů ukázala, že méně než 80 % veškerého domácího prodeje bylo ziskových a že vážený průměr prodejní ceny byl nižší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr pouze u ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(94)

Analýza domácího prodeje po provedení úprav výrobních nákladů ukázala, že méně než 80 % veškerého domácího prodeje bylo ziskových a že vážený průměr prodejní ceny byl nižší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr pouze u ziskového prodeje.

3.1.3.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (95) | Ethylenglykol vyvážený do Unie ze Saúdské Arábie vyrábělo šest vyvážejících výrobců, z nichž dva jsou společné podniky se společnostmi ExxonMobil a SPDC (společnost ve spojení se společností Mitsubishi Corporation). Ethylenglykol se poté vyváží prostřednictvím tří různých sítí propojených obchodníků a dovozců v Unii: jedna pro společnost SABIC, jedna pro společnost ExxonMobil a jedna pro společnost SPDC. |
| --- | --- |

(95)

Ethylenglykol vyvážený do Unie ze Saúdské Arábie vyrábělo šest vyvážejících výrobců, z nichž dva jsou společné podniky se společnostmi ExxonMobil a SPDC (společnost ve spojení se společností Mitsubishi Corporation). Ethylenglykol se poté vyváží prostřednictvím tří různých sítí propojených obchodníků a dovozců v Unii: jedna pro společnost SABIC, jedna pro společnost ExxonMobil a jedna pro společnost SPDC.

| (96) | Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. |
| --- | --- |

(96)

Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.

| (97) | Ohledně ziskového rozpětí se Komise z důvodu zachování důvěrnosti údajů spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, rozhodla prozatímně použít ziskové rozpětí použité v předchozím řízení týkajícím se jiného chemického výrobku vyráběného podobným výrobním odvětvím a dováženého za podobných okolností, a to ziskové rozpětí ve výši 6,89 % (7) stanovené v nedávném šetření týkajícím se polyvinylalkoholů. V této fázi je toto ziskové rozpětí nejobjektivnějším dostupným základem pro účel dosažení uspokojivého odhadu tržní vývozní ceny. |
| --- | --- |

(97)

Ohledně ziskového rozpětí se Komise z důvodu zachování důvěrnosti údajů spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, rozhodla prozatímně použít ziskové rozpětí použité v předchozím řízení týkajícím se jiného chemického výrobku vyráběného podobným výrobním odvětvím a dováženého za podobných okolností, a to ziskové rozpětí ve výši 6,89 % (7) stanovené v nedávném šetření týkajícím se polyvinylalkoholů. V této fázi je toto ziskové rozpětí nejobjektivnějším dostupným základem pro účel dosažení uspokojivého odhadu tržní vývozní ceny.

7

| (98) | V průběhu šetření žadatel předložil dokumenty, na základě kterých měl důvod se domnívat, že společnosti Lotte a Mitsubishi mezi sebou uzavřely určitou formu spolupráce nebo kompenzační ujednání týkající se distribuce a prodeje ethylenglykolu, a to i v Unii. Žadatel proto uvedl, že v případech, kdy se vývozní cena jeví jako nespolehlivá z důvodu uzavřené spolupráce nebo kompenzačního ujednání mezi vývozcem a dovozcem nebo třetí stranou, lze vývozní cenu početně zjistit na základě ceny, za kterou se dovážené výrobky poprvé dále prodají nezávislému kupujícímu. |
| --- | --- |

(98)

V průběhu šetření žadatel předložil dokumenty, na základě kterých měl důvod se domnívat, že společnosti Lotte a Mitsubishi mezi sebou uzavřely určitou formu spolupráce nebo kompenzační ujednání týkající se distribuce a prodeje ethylenglykolu, a to i v Unii. Žadatel proto uvedl, že v případech, kdy se vývozní cena jeví jako nespolehlivá z důvodu uzavřené spolupráce nebo kompenzačního ujednání mezi vývozcem a dovozcem nebo třetí stranou, lze vývozní cenu početně zjistit na základě ceny, za kterou se dovážené výrobky poprvé dále prodají nezávislému kupujícímu.

| (99) | Společnost Lotte jednoznačně popřela, že by ohledně distribuce a prodeje ethylenglykolu, a to i v Unii, uzavřela spolupráci se společností Mitsubishi. Informace poskytnuté žadatelem byly zastaralé a týkaly se roku 2015, ve kterém mezi společnostmi Lotte a Mitsubishi probíhala jednání o možném založení společného podniku, ke kterému však nedošlo. Společnosti Lotte a Mitsubishi tedy nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(99)

Společnost Lotte jednoznačně popřela, že by ohledně distribuce a prodeje ethylenglykolu, a to i v Unii, uzavřela spolupráci se společností Mitsubishi. Informace poskytnuté žadatelem byly zastaralé a týkaly se roku 2015, ve kterém mezi společnostmi Lotte a Mitsubishi probíhala jednání o možném založení společného podniku, ke kterému však nedošlo. Společnosti Lotte a Mitsubishi tedy nejsou ve spojení.

| (100) | Společnost Mitsubishi namítala, že informace poskytnuté žadatelem jsou zastaralé a že není pro účely základního nařízení ve spojení se společností Lotte. Doplnila, že mezi společnostmi Mitsubishi Corporation a Lotte nebyla uzavřena žádná kompenzační ujednání, na základě kterých by měly být vývozní prodejní ceny ethylenglykolu společnosti Lotte stanovené pro společnost Mitsubishi pokládány za ceny, k nimž došlo v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(100)

Společnost Mitsubishi namítala, že informace poskytnuté žadatelem jsou zastaralé a že není pro účely základního nařízení ve spojení se společností Lotte. Doplnila, že mezi společnostmi Mitsubishi Corporation a Lotte nebyla uzavřena žádná kompenzační ujednání, na základě kterých by měly být vývozní prodejní ceny ethylenglykolu společnosti Lotte stanovené pro společnost Mitsubishi pokládány za ceny, k nimž došlo v běžném obchodním styku.

| (101) | Vzhledem k časovému rámci šetření nemohla Komise tyto připomínky v této fázi plně přezkoumat a bude se touto záležitostí dále zabývat pro účely konečného zjištění, a to i z hlediska přípustnosti. |
| --- | --- |

(101)

Vzhledem k časovému rámci šetření nemohla Komise tyto připomínky v této fázi plně přezkoumat a bude se touto záležitostí dále zabývat pro účely konečného zjištění, a to i z hlediska přípustnosti.

3.1.4.   Srovnání

Srovnání

| (102) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(102)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.

| (103) | Pokud to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na tuzemské pojištění, přepravu v Saúdské Arábii, provizi, manipulaci a nakládku a vedlejší výdaje v Saúdské Arábii, náklady na námořní přepravu, námořní pojištění, clo v EU, úvěrové náklady, náklady na technickou pomoc, bankovní poplatky, slevy na konci roku a jiné finanční podpory. |
| --- | --- |

(103)

Pokud to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na tuzemské pojištění, přepravu v Saúdské Arábii, provizi, manipulaci a nakládku a vedlejší výdaje v Saúdské Arábii, náklady na námořní přepravu, námořní pojištění, clo v EU, úvěrové náklady, náklady na technickou pomoc, bankovní poplatky, slevy na konci roku a jiné finanční podpory.

3.1.5.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (104) | Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(104)

Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (105) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl celkového dovozu ze Saúdské Arábie během období šetření, který byl stanoven na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(105)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl celkového dovozu ze Saúdské Arábie během období šetření, který byl stanoven na základě údajů Eurostatu.

| (106) | Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, neboť vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření okolo 100 % celkového dovozu. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti na úrovni společnosti s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(106)

Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, neboť vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření okolo 100 % celkového dovozu. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti na úrovni společnosti s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (107) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Všechny ostatní společnosti | 11,1 % |

(107)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Všechny ostatní společnosti

11,1 %

3.2.   Spojené státy americké

Spojené státy americké

3.2.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (108) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku, který byl zařazen do vzorku, na domácím trhu reprezentativní. |
| --- | --- |

(108)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku, který byl zařazen do vzorku, na domácím trhu reprezentativní.

| (109) | Vzhledem k tomu, že na domácím trhu se prodával a do Unie se vyvážel pouze jeden typ výrobku, Komise nemusela prověřovat reprezentativnost na úrovni typu výrobku. |
| --- | --- |

(109)

Vzhledem k tomu, že na domácím trhu se prodával a do Unie se vyvážel pouze jeden typ výrobku, Komise nemusela prověřovat reprezentativnost na úrovni typu výrobku.

| (110) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. |
| --- | --- |

(110)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

| (111) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně na domácím trhu bez ohledu na to, zda uvedený prodej je, či není ziskový, pokud:






  a) | objem prodeje za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje a |
| --- | --- | --- |

(111)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně na domácím trhu bez ohledu na to, zda uvedený prodej je, či není ziskový, pokud:

a)

objem prodeje za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje a

| b) | vážená průměrná prodejní cena se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná prodejní cena se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (112) | V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje během období šetření. |
| --- | --- |

(112)

V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje během období šetření.

| (113) | Běžná hodnota je skutečná cena na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:






  a) | objem ziskového prodeje tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo |
| --- | --- | --- |

(113)

Běžná hodnota je skutečná cena na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:

a)

objem ziskového prodeje tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo

| b) | vážená průměrná cena je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná cena je nižší než jednotkové výrobní náklady.

3.2.2.   Rozdělení nákladů na dotčený výrobek

Rozdělení nákladů na dotčený výrobek

| (114) | Na základě rozdělení nákladů historicky používaného danou společností analýza domácího prodeje ukázala, že méně než 80 % veškerého domácího prodeje společnosti Lotte Chemicals Louisiana LLC bylo ziskových že vážený průměr prodejní ceny byl nižší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr pouze u ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(114)

Na základě rozdělení nákladů historicky používaného danou společností analýza domácího prodeje ukázala, že méně než 80 % veškerého domácího prodeje společnosti Lotte Chemicals Louisiana LLC bylo ziskových že vážený průměr prodejní ceny byl nižší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr pouze u ziskového prodeje.

| (115) | U společnosti MEGlobal Americas Inc bylo méně než 80 % veškerého domácího prodeje ziskových a vážený průměr prodejní ceny byl vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr pouze u ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(115)

U společnosti MEGlobal Americas Inc bylo méně než 80 % veškerého domácího prodeje ziskových a vážený průměr prodejní ceny byl vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr pouze u ziskového prodeje.

3.2.3.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (116) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení. |
| --- | --- |

(116)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.

| (117) | U vyvážejícího výrobce, který dotčený výrobek vyvážel přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(117)

U vyvážejícího výrobce, který dotčený výrobek vyvážel přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

| (118) | U vyvážejícího výrobce, který dotčený výrobek vyvážel do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která vystupovala jako dovozce ve Švýcarsku, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. U dosaženého zisku bylo použito stejné ziskové rozpětí, jaké je popsáno v oddíle Vývozní cena u Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

(118)

U vyvážejícího výrobce, který dotčený výrobek vyvážel do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která vystupovala jako dovozce ve Švýcarsku, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. U dosaženého zisku bylo použito stejné ziskové rozpětí, jaké je popsáno v oddíle Vývozní cena u Saúdské Arábie.

3.2.4.   Početní zjištění vývozní ceny při prodeji zpracovateli ve spojení v Unii

Početní zjištění vývozní ceny při prodeji zpracovateli ve spojení v Unii

| (119) | U společnosti MEGlobal Americas se část jejího prodeje od jejího dovozce ve spojení v Unii uskutečnila odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a proto byla použita metodika uvedená v oddíle 3.2.3 výše. |
| --- | --- |

(119)

U společnosti MEGlobal Americas se část jejího prodeje od jejího dovozce ve spojení v Unii uskutečnila odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a proto byla použita metodika uvedená v oddíle 3.2.3 výše.

| (120) | Část jejího prodeje od jejího dovozce ve spojení v Unii však byla určena zpracovateli ethylenglykolu ve spojení, který následně vyrobil odlišný výrobek (PET) určený k prodeji dalším stranám. Tento zpracovatel ve spojení při šetření spolupracoval a poskytl požadované údaje. |
| --- | --- |

(120)

Část jejího prodeje od jejího dovozce ve spojení v Unii však byla určena zpracovateli ethylenglykolu ve spojení, který následně vyrobil odlišný výrobek (PET) určený k prodeji dalším stranám. Tento zpracovatel ve spojení při šetření spolupracoval a poskytl požadované údaje.

| (121) | Vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyla k dispozici cena při dalším prodeji, stanovila Komise vývozní cenu na „jakémkoli jiném přiměřeném základě“, tj. struktuře nákladů na PET. |
| --- | --- |

(121)

Vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyla k dispozici cena při dalším prodeji, stanovila Komise vývozní cenu na „jakémkoli jiném přiměřeném základě“, tj. struktuře nákladů na PET.

| (122) | Takto stanovená cena ethylenglykolu byla následně vzhledem k přítomnosti dovozce ve spojení použita k výpočtu vývozní ceny pomocí metodiky v oddíle 3.2.3 výše. |
| --- | --- |

(122)

Takto stanovená cena ethylenglykolu byla následně vzhledem k přítomnosti dovozce ve spojení použita k výpočtu vývozní ceny pomocí metodiky v oddíle 3.2.3 výše.

3.2.5.   Srovnání

Srovnání

| (123) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(123)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (124) | Pokud to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na manipulaci a nakládku, přepravu ve vyvážející zemi, námořní přepravu, námořní pojištění, clo a další dovozní poplatky, náklady na přepravu v Unii, úvěrové náklady a náklady na tuzemské pojištění. |
| --- | --- |

(124)

Pokud to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na manipulaci a nakládku, přepravu ve vyvážející zemi, námořní přepravu, námořní pojištění, clo a další dovozní poplatky, náklady na přepravu v Unii, úvěrové náklady a náklady na tuzemské pojištění.

3.2.6.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (125) | U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(125)

U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

| (126) | Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí podle čl. 2 odst. 12, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |

(126)

Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí podle čl. 2 odst. 12, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

| (127) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(127)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (128) | Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 13,5 %. |
| --- | --- |

(128)

Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 13,5 %.

| (129) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v USA stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl celkového dovozu z USA během období šetření, který byl stanoven na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(129)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v USA stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl celkového dovozu z USA během období šetření, který byl stanoven na základě údajů Eurostatu.

| (130) | V tomto případě vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření asi 59 % celkového dovozu. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni rozpětí stanoveného pro největší reprezentativní skupinu transakcí na odběratele provedených spolupracujícím vyvážejícím výrobcem s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(130)

V tomto případě vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření asi 59 % celkového dovozu. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni rozpětí stanoveného pro největší reprezentativní skupinu transakcí na odběratele provedených spolupracujícím vyvážejícím výrobcem s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (131) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 13,5 % |
| Všechny ostatní společnosti | 52,0 % |

(131)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Ostatní spolupracující společnosti

13,5 %

Všechny ostatní společnosti

52,0 %

4.   ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (132) | Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo dvanáct výrobců nebo devět skupin výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(132)

Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo dvanáct výrobců nebo devět skupin výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (133) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 942 911 tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou údaje žadatele, u nichž byla provedena křížová kontrola ohledně jejich spolehlivosti a úplnosti porovnáním s informacemi poskytnutými výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Údaje nespolupracujících výrobců v Unii žadatel odhadl na základě informací o trhu. Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 64,1 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(133)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 942 911 tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou údaje žadatele, u nichž byla provedena křížová kontrola ohledně jejich spolehlivosti a úplnosti porovnáním s informacemi poskytnutými výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Údaje nespolupracujících výrobců v Unii žadatel odhadl na základě informací o trhu. Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 64,1 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

| (134) | Podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení mohou být z výrobního odvětví Unie vyloučeni výrobci, kteří jsou ve spojení s vývozci nebo dovozci v Saúdské Arábii nebo USA a/nebo jsou sami dovozci údajně dumpingového výrobku. Ustanovení čl. 4 odst. 2 stanoví podmínky, za kterých mají být výrobci považováni za vývozce nebo dovozce ve spojení. |
| --- | --- |

(134)

Podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení mohou být z výrobního odvětví Unie vyloučeni výrobci, kteří jsou ve spojení s vývozci nebo dovozci v Saúdské Arábii nebo USA a/nebo jsou sami dovozci údajně dumpingového výrobku. Ustanovení čl. 4 odst. 2 stanoví podmínky, za kterých mají být výrobci považováni za vývozce nebo dovozce ve spojení.

| (135) | Společnost SABIC tvrdila, že jeden z žadatelů trvale dováží ethylenglykol ze Saúdské Arábie, a proto neměl být považován za výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(135)

Společnost SABIC tvrdila, že jeden z žadatelů trvale dováží ethylenglykol ze Saúdské Arábie, a proto neměl být považován za výrobce v Unii.

| (136) | Šetření odhalilo, že ethylenglykol ze Saúdské Arábie nedovážel samotný výrobce, ale dvě společnosti ve spojení. Tyto společnosti ve spojení dovážely ze Saúdské Arábie během období šetření velmi malý objem ethylenglykolu, který pouze doplňoval jejich dodávky. Tyto společnosti ve spojení jsou uživateli ethylenglykolu. Komise proto dospěla k závěru, že není žádný důvod k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(136)

Šetření odhalilo, že ethylenglykol ze Saúdské Arábie nedovážel samotný výrobce, ale dvě společnosti ve spojení. Tyto společnosti ve spojení dovážely ze Saúdské Arábie během období šetření velmi malý objem ethylenglykolu, který pouze doplňoval jejich dodávky. Tyto společnosti ve spojení jsou uživateli ethylenglykolu. Komise proto dospěla k závěru, že není žádný důvod k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie.

| (137) | Společnost Mitsubishi tvrdila, že jeden z žadatelů dovážel ethylenglykol z dotčených zemí, a proto neměl být považován za výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(137)

Společnost Mitsubishi tvrdila, že jeden z žadatelů dovážel ethylenglykol z dotčených zemí, a proto neměl být považován za výrobce v Unii.

| (138) | Šetření ukázalo, že tato společnost během období šetření nedovážela dotčený výrobek z dotčených zemí. Předchozí dovoz byl velmi malý a sloužil pouze k doplnění její výroby. Komise proto dospěla k závěru, že není žádný důvod k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(138)

Šetření ukázalo, že tato společnost během období šetření nedovážela dotčený výrobek z dotčených zemí. Předchozí dovoz byl velmi malý a sloužil pouze k doplnění její výroby. Komise proto dospěla k závěru, že není žádný důvod k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie.

| (139) | Společnost SABIC dále tvrdila, že jistá společnost ve spojení s podporujícím výrobcem rovněž dovážela ethylenglykol ze Saúdské Arábie. Tato společnost nespolupracovala a nebyly předloženy žádné další důkazy, které by Komisi umožnily dospět k závěru, že by měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena. I kdyby však tato společnost vyloučena byla, neměla by vzhledem ke své malé velikosti na zjištění újmy a příčinné souvislosti významný dopad. |
| --- | --- |

(139)

Společnost SABIC dále tvrdila, že jistá společnost ve spojení s podporujícím výrobcem rovněž dovážela ethylenglykol ze Saúdské Arábie. Tato společnost nespolupracovala a nebyly předloženy žádné další důkazy, které by Komisi umožnily dospět k závěru, že by měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena. I kdyby však tato společnost vyloučena byla, neměla by vzhledem ke své malé velikosti na zjištění újmy a příčinné souvislosti významný dopad.

| (140) | Komise rovněž prošetřovala stávající vztahy mezi výrobním odvětvím Unie a vývozci nebo dovozci dotčeného výrobku. Šetření ukázalo, že jedním z hlavních akcionářů nespolupracujícího výrobce v Unii je saúdskoarabský výrobce ethylenglykolu a další dva nespolupracující výrobci v Unii jsou vlastněni výrobci ethylenglykolu v USA. Vzhledem k nedostatečné spolupráci těchto společností a nedostatku dalších důkazů, které by v tomto ohledu byly k dispozici, nemohla Komise dojít k závěru, že by tyto společnosti měly být z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny. |
| --- | --- |

(140)

Komise rovněž prošetřovala stávající vztahy mezi výrobním odvětvím Unie a vývozci nebo dovozci dotčeného výrobku. Šetření ukázalo, že jedním z hlavních akcionářů nespolupracujícího výrobce v Unii je saúdskoarabský výrobce ethylenglykolu a další dva nespolupracující výrobci v Unii jsou vlastněni výrobci ethylenglykolu v USA. Vzhledem k nedostatečné spolupráci těchto společností a nedostatku dalších důkazů, které by v tomto ohledu byly k dispozici, nemohla Komise dojít k závěru, že by tyto společnosti měly být z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny.

4.2.   Určení příslušného trhu Unie

Určení příslušného trhu Unie

| (141) | Aby mohla Komise zjistit, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena újma, a určit spotřebu a různé hospodářské ukazatele týkající se situace výrobního odvětví Unie, zkoumala, zda a do jaké míry musí být v analýze zohledněno následné použití výroby obdobného výrobku výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(141)

Aby mohla Komise zjistit, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena újma, a určit spotřebu a různé hospodářské ukazatele týkající se situace výrobního odvětví Unie, zkoumala, zda a do jaké míry musí být v analýze zohledněno následné použití výroby obdobného výrobku výrobního odvětví Unie.

| (142) | Aby Komise získala co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, shromáždila údaje o celé činnosti týkající se ethylenglykolu a určila, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh. |
| --- | --- |

(142)

Aby Komise získala co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, shromáždila údaje o celé činnosti týkající se ethylenglykolu a určila, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.

| (143) | Komise zjistila, že přibližně 7 % celkové spotřeby v Unii představovalo během období šetření vlastní spotřebu, jak je uvedeno v tabulce 1. Závislý trh se v posuzovaném období propadl o 28 %. |
| --- | --- |

(143)

Komise zjistila, že přibližně 7 % celkové spotřeby v Unii představovalo během období šetření vlastní spotřebu, jak je uvedeno v tabulce 1. Závislý trh se v posuzovaném období propadl o 28 %.

| (144) | Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro vlastní spotřebu nejsou vystaveny přímé konkurenci ze strany dovozu. Výrobky určené pro prodej na volném trhu naproti tomu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(144)

Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro vlastní spotřebu nejsou vystaveny přímé konkurenci ze strany dovozu. Výrobky určené pro prodej na volném trhu naproti tomu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.

| (145) | Jeden z výrobců ethylenglykolu zařazených do vzorku mění část své výroby ethylenglykolu za ekvivalentní objem ethylenoxidu na základě dlouhodobé swapové dohody, která rovněž zahrnuje poplatek za převod stanovený v době podpisu této swapové dohody. Objem ethylenglykolu podle této dohody je zahrnut do posouzení makroekonomických ukazatelů. Z mikroekonomických ukazatelů však byl vyloučen, protože poplatek za převod, který obdržel výrobce v Unii zařazený do vzorku, nebyl stanoven na základě tržních podmínek. Zahrnutí prodeje na základě této swapové dohody do posouzení mikroekonomických ukazatelů by však nemělo vliv na vývoj ziskovosti ani na závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, jak je uvedeno ve 197. a 206. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(145)

Jeden z výrobců ethylenglykolu zařazených do vzorku mění část své výroby ethylenglykolu za ekvivalentní objem ethylenoxidu na základě dlouhodobé swapové dohody, která rovněž zahrnuje poplatek za převod stanovený v době podpisu této swapové dohody. Objem ethylenglykolu podle této dohody je zahrnut do posouzení makroekonomických ukazatelů. Z mikroekonomických ukazatelů však byl vyloučen, protože poplatek za převod, který obdržel výrobce v Unii zařazený do vzorku, nebyl stanoven na základě tržních podmínek. Zahrnutí prodeje na základě této swapové dohody do posouzení mikroekonomických ukazatelů by však nemělo vliv na vývoj ziskovosti ani na závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, jak je uvedeno ve 197. a 206. bodě odůvodnění.

| (146) | Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Pokud to bylo možné a odůvodněné, Komise tyto zjištěné údaje porovnala s údaji pro závislý trh, aby získala kompletní představu o situaci ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(146)

Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Pokud to bylo možné a odůvodněné, Komise tyto zjištěné údaje porovnala s údaji pro závislý trh, aby získala kompletní představu o situaci ve výrobním odvětví Unie.

| (147) | Další hospodářské ukazatele však bylo možné smysluplně posoudit pouze se zřetelem na veškerou činnost, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie. Těmito ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál. Tyto ukazatele závisí na veškeré činnosti, bez ohledu na to, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo prodávána na volném trhu. |
| --- | --- |

(147)

Další hospodářské ukazatele však bylo možné smysluplně posoudit pouze se zřetelem na veškerou činnost, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie. Těmito ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál. Tyto ukazatele závisí na veškeré činnosti, bez ohledu na to, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo prodávána na volném trhu.

4.3.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (148) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového prodeje v Unii určeného žadatelem a dovozu ze všech třetích zemí podle záznamů Eurostatu. |
| --- | --- |

(148)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového prodeje v Unii určeného žadatelem a dovozu ze všech třetích zemí podle záznamů Eurostatu.

| (149) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:










  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (v tunách) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Celková spotřeba v Unii | 1 687 120 | 1 765 864 | 1 755 524 | 1 624 170 |
| Index | 100 | 105 | 104 | 96 |
| Závislý trh | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Volný trh | 1 522 668 | 1 602 073 | 1 614 888 | 1 505 068 |
| Index | 100 | 105 | 106 | 99 |
| Zdroj: Eurostat, žadatel |

(149)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2017

2018

2019

Období šetření

Celková spotřeba v Unii

1 687 120

1 765 864

1 755 524

1 624 170

Index

Index

100

100

105

105

104

104

96

96

Závislý trh

164 452

163 791

140 637

119 102

Index

Index

100

100

100

100

86

86

72

72

Volný trh

1 522 668

1 602 073

1 614 888

1 505 068

Index

Index

100

100

105

105

106

106

99

99

Zdroj: Eurostat, žadatel

Zdroj: Eurostat, žadatel

| (150) | Spotřeba na volném trhu v Unii byla z celkového pohledu relativně stabilní a poklesla o 1 %. Trh Unie mezi roky 2017 a 2019 vzrostl o 6 % z 1 522 668 tun na 1 614 888 tun, následně klesl v období šetření o 6,8 % a dosáhl 1 505 068 tun, tedy téměř stejné úrovně jako v roce 2017. |
| --- | --- |

(150)

Spotřeba na volném trhu v Unii byla z celkového pohledu relativně stabilní a poklesla o 1 %. Trh Unie mezi roky 2017 a 2019 vzrostl o 6 % z 1 522 668 tun na 1 614 888 tun, následně klesl v období šetření o 6,8 % a dosáhl 1 505 068 tun, tedy téměř stejné úrovně jako v roce 2017.

4.4.   Dovoz z dotčených zemí

Dovoz z dotčených zemí

4.4.1.   Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

| (151) | Komise zkoumala, zda má být dovoz ethylenglykolu pocházející z dotčených zemí posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(151)

Komise zkoumala, zda má být dovoz ethylenglykolu pocházející z dotčených zemí posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (152) | Zmíněné ustanovení stanoví, že účinky dovozu z více než jedné země se posuzují souhrnně pouze tehdy, pokud se zjistí, že:






  a) | dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a |
| --- | --- | --- |

(152)

Zmíněné ustanovení stanoví, že účinky dovozu z více než jedné země se posuzují souhrnně pouze tehdy, pokud se zjistí, že:

a)

dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a

| b) | souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie. |
| --- | --- |

b)

souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.

| (153) | Dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z USA a Saúdské Arábie bylo vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Objem dovozu z každé jednotlivé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Podíly na trhu v období šetření ve skutečnosti činily 16,7 % u dovozu z USA a 24,2 % u dovozu ze Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

(153)

Dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z USA a Saúdské Arábie bylo vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Objem dovozu z každé jednotlivé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Podíly na trhu v období šetření ve skutečnosti činily 16,7 % u dovozu z USA a 24,2 % u dovozu ze Saúdské Arábie.

| (154) | Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z USA a Saúdské Arábie navzájem a mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí s obdobným výrobkem byly podobné. Dovážené výrobky si tedy tvrdě konkurují mezi sebou navzájem i s ethylenglykolem vyráběným v Unii, protože ethylenglykol je homogenní komodita, která je velmi citlivá na cenu a prodává se podobným kategoriím odběratelů. I když se prodejní kanály mohou do určité míry lišit (výrobní odvětví Unie prodává přímo odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyvážející výrobci v USA prodávají buď přímo, nebo prostřednictvím dovozců/obchodníků ve spojení a saúdskoarabští vyvážející výrobci prodávají většinou prostřednictvím dovozců/obchodníků ve spojení), je hospodářská soutěž primárně založena na nejnižší ceně a nikoli na těchto prodejních kanálech. |
| --- | --- |

(154)

Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z USA a Saúdské Arábie navzájem a mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí s obdobným výrobkem byly podobné. Dovážené výrobky si tedy tvrdě konkurují mezi sebou navzájem i s ethylenglykolem vyráběným v Unii, protože ethylenglykol je homogenní komodita, která je velmi citlivá na cenu a prodává se podobným kategoriím odběratelů. I když se prodejní kanály mohou do určité míry lišit (výrobní odvětví Unie prodává přímo odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyvážející výrobci v USA prodávají buď přímo, nebo prostřednictvím dovozců/obchodníků ve spojení a saúdskoarabští vyvážející výrobci prodávají většinou prostřednictvím dovozců/obchodníků ve spojení), je hospodářská soutěž primárně založena na nejnižší ceně a nikoli na těchto prodejních kanálech.

| (155) | Dovoz z obou zemí byl navíc prodáván za ceny, které byly výrazně nižší než náklady výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 211. bodě odůvodnění, což obdobným způsobem přispělo ke stlačení cen, které utrpělo výrobní odvětví Unie, jak je popsáno ve 188. až 190. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(155)

Dovoz z obou zemí byl navíc prodáván za ceny, které byly výrazně nižší než náklady výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 211. bodě odůvodnění, což obdobným způsobem přispělo ke stlačení cen, které utrpělo výrobní odvětví Unie, jak je popsáno ve 188. až 190. bodě odůvodnění.

| (156) | Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z USA a Saúdské Arábie byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně. |
| --- | --- |

(156)

Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z USA a Saúdské Arábie byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně.

| (157) | Společnost SABIC tvrdila, že dovoz ze Saúdské Arábie by neměl být posuzován souhrnně s dovozem z USA, protože i) dovoz ze Saúdské Arábie a USA se vyvíjel různým způsobem; ii) „průměrná jednotková hodnota dovozu“ ze Saúdské Arábie byla o 5 % vyšší než z USA; iii) výrobci v Saúdské Arábii a USA prodávají ethylenglykol do EU různými kanály a za různé ceny. |
| --- | --- |

(157)

Společnost SABIC tvrdila, že dovoz ze Saúdské Arábie by neměl být posuzován souhrnně s dovozem z USA, protože i) dovoz ze Saúdské Arábie a USA se vyvíjel různým způsobem; ii) „průměrná jednotková hodnota dovozu“ ze Saúdské Arábie byla o 5 % vyšší než z USA; iii) výrobci v Saúdské Arábii a USA prodávají ethylenglykol do EU různými kanály a za různé ceny.

| (158) | Komise uvedená tvrzení zamítla. Rozhodnutí, zda by měl být dovoz posouzen souhrnně, musí být založeno na kritériích stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, které byly v tomto případě splněny, jak je uvedeno ve 153. až 155. bodě odůvodnění. Žádný z aspektů, na něž upozornila společnost SABIC, by nezpochybnil vhodnost přezkoumání dovozu ze Saúdské Arábie spolu s dovozem z USA. |
| --- | --- |

(158)

Komise uvedená tvrzení zamítla. Rozhodnutí, zda by měl být dovoz posouzen souhrnně, musí být založeno na kritériích stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, které byly v tomto případě splněny, jak je uvedeno ve 153. až 155. bodě odůvodnění. Žádný z aspektů, na něž upozornila společnost SABIC, by nezpochybnil vhodnost přezkoumání dovozu ze Saúdské Arábie spolu s dovozem z USA.

4.4.2.   Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

| (159) | Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii. |
| --- | --- |

(159)

Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii.

| (160) | Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:










  Tabulka 2


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách) | 481 466 | 574 965 | 703 348 | 663 835 |
| Index | 100 | 119 | 146 | 138 |
| Podíl na trhu (v %) | 31,6 | 35,9 | 43,6 | 44,1 |
| Index | 100 | 114 | 138 | 139 |
| Objem dovozu ze Spojených států amerických (v tunách) | 57 919 | 73 681 | 209 013 | 270 508 |
| Index | 100 | 127 | 361 | 467 |
| Podíl na trhu (v %) | 3,8 | 4,6 | 12,9 | 18,0 |
| Index | 100 | 121 | 340 | 473 |
| Objem dovozu z Království Saúdská Arábie (v tunách) | 423 547 | 501 284 | 494 335 | 393 327 |
| Index | 100 | 118 | 117 | 93 |
| Podíl na trhu (v %) | 27,8 | 31,3 | 30,6 | 26,1 |
| Index | 100 | 112 | 110 | 94 |
| Zdroj: Eurostat |

(160)

Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období šetření

Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)

481 466

574 965

703 348

663 835

Index

Index

100

100

119

119

146

146

138

138

Podíl na trhu (v %)

31,6

35,9

43,6

44,1

Index

Index

100

100

114

114

138

138

139

139

Objem dovozu ze Spojených států amerických (v tunách)

57 919

73 681

209 013

270 508

Index

Index

100

100

127

127

361

361

467

467

Podíl na trhu (v %)

3,8

4,6

12,9

18,0

Index

Index

100

100

121

121

340

340

473

473

Objem dovozu z Království Saúdská Arábie (v tunách)

423 547

501 284

494 335

393 327

Index

Index

100

100

118

118

117

117

93

93

Podíl na trhu (v %)

27,8

31,3

30,6

26,1

Index

Index

100

100

112

112

110

110

94

94

Zdroj: Eurostat

Zdroj: Eurostat

| (161) | Dovoz z dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 38 %. Zvýšení podílu na trhu bylo ještě výraznější, protože podíl dotčeného dovozu na trhu vzrostl o 12,5 procentního bodu, z 31,6 % v roce 2017 na 44,1 % v období šetření. Jelikož se spotřeba v období šetření držela ve srovnání s rokem 2017 na relativně stabilní úrovni, byl prudký nárůst tržního podílu dotčených zemí zjevně na úkor ostatních účastníků trhu, zejména výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(161)

Dovoz z dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 38 %. Zvýšení podílu na trhu bylo ještě výraznější, protože podíl dotčeného dovozu na trhu vzrostl o 12,5 procentního bodu, z 31,6 % v roce 2017 na 44,1 % v období šetření. Jelikož se spotřeba v období šetření držela ve srovnání s rokem 2017 na relativně stabilní úrovni, byl prudký nárůst tržního podílu dotčených zemí zjevně na úkor ostatních účastníků trhu, zejména výrobního odvětví Unie.

4.4.3.   Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení

| (162) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Je důležité objasnit, že úroveň těchto statistických cen se může lišit od ověřených cen pro spolupracující vyvážející výrobce jako takové, protože většina dovozu z dotčených zemí, především ze Saúdské Arábie, se uskutečňuje prostřednictvím dovozců/obchodníků ve spojení. Informace o těchto dovozcích/obchodnících ve spojení potvrzují níže uvedené trendy a obecné úrovně. |
| --- | --- |

(162)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Je důležité objasnit, že úroveň těchto statistických cen se může lišit od ověřených cen pro spolupracující vyvážející výrobce jako takové, protože většina dovozu z dotčených zemí, především ze Saúdské Arábie, se uskutečňuje prostřednictvím dovozců/obchodníků ve spojení. Informace o těchto dovozcích/obchodnících ve spojení potvrzují níže uvedené trendy a obecné úrovně.

| (163) | Vážená průměrná cena dovozu z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:










  Tabulka 3


  Dovozní ceny (v EUR za tunu) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Spojené státy americké | 747 | 775 | 508 | 441 |
| Index | 100 | 104 | 68 | 59 |
| Království Saúdská Arábie | 704 | 746 | 545 | 470 |
| Index | 100 | 106 | 77 | 67 |
| Dotčené země | 709 | 749 | 534 | 458 |
| Index | 100 | 106 | 75 | 65 |
| Zdroj: Eurostat |

(163)

Vážená průměrná cena dovozu z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

2017

2018

2019

Období šetření

Spojené státy americké

747

775

508

441

Index

Index

100

100

104

104

68

68

59

59

Království Saúdská Arábie

704

746

545

470

Index

Index

100

100

106

106

77

77

67

67

Dotčené země

709

749

534

458

Index

Index

100

100

106

106

75

75

65

65

Zdroj: Eurostat

Zdroj: Eurostat

| (164) | Průměrná dovozní cena z dotčených zemí klesla během posuzovaného období o 35 %. Ceny dovozu z obou dotčených zemí během posuzovaného období klesly, a to o 41 % z USA a o 33 % ze Saúdské Arábie. Tento pokles byl patrný zejména mezi roky 2018 a 2019, kdy vyvážející výrobci v USA zvýšili svůj podíl na trhu o 8,3 procentního bodu na úkor výrobního odvětví Unie, zatímco saúdskoarabští vyvážející výrobci si udrželi svůj podíl na trhu rovněž snížením cen, také velmi výrazným. |
| --- | --- |

(164)

Průměrná dovozní cena z dotčených zemí klesla během posuzovaného období o 35 %. Ceny dovozu z obou dotčených zemí během posuzovaného období klesly, a to o 41 % z USA a o 33 % ze Saúdské Arábie. Tento pokles byl patrný zejména mezi roky 2018 a 2019, kdy vyvážející výrobci v USA zvýšili svůj podíl na trhu o 8,3 procentního bodu na úkor výrobního odvětví Unie, zatímco saúdskoarabští vyvážející výrobci si udrželi svůj podíl na trhu rovněž snížením cen, také velmi výrazným.

| (165) | Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:






  — | váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(165)

Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

—

váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| — | odpovídajících vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu výrobců v Saúdské Arábii a USA zařazených do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu výrobců v Saúdské Arábii a USA zařazených do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (166) | Cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. U dovozu ze Saúdské Arábie bylo prokázáno vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši [10,7 až 13,0] %, zatímco u dovozu z USA na základě váženého průměru všech transakcí dvou dotčených společností v USA k cenovému podbízení nedošlo. |
| --- | --- |

(166)

Cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. U dovozu ze Saúdské Arábie bylo prokázáno vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši [10,7 až 13,0] %, zatímco u dovozu z USA na základě váženého průměru všech transakcí dvou dotčených společností v USA k cenovému podbízení nedošlo.

| (167) | V období šetření byly ceny dovozu z dotčených zemí podle jednotlivých typů u obchodních transakcí na stejné obchodní úrovni v průměru o [7,6 až 9,3] % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(167)

V období šetření byly ceny dovozu z dotčených zemí podle jednotlivých typů u obchodních transakcí na stejné obchodní úrovni v průměru o [7,6 až 9,3] % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie.

| (168) | Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je komoditou, že hospodářská soutěž je z velké části založena pouze na ceně a že její ceny jsou velmi transparentní (tj. známé na trhu), jsou taková rozpětí považována za významná. Malý rozdíl v ceně je dostačující, aby kupující změnil dodavatele. Tuto skutečnost také potvrdily odpovědi uživatelů. Jak dále vyplývá z tabulek 3 a 7, byla dovozní cena z obou dotčených zemí v období šetření nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(168)

Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je komoditou, že hospodářská soutěž je z velké části založena pouze na ceně a že její ceny jsou velmi transparentní (tj. známé na trhu), jsou taková rozpětí považována za významná. Malý rozdíl v ceně je dostačující, aby kupující změnil dodavatele. Tuto skutečnost také potvrdily odpovědi uživatelů. Jak dále vyplývá z tabulek 3 a 7, byla dovozní cena z obou dotčených zemí v období šetření nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie.

4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (169) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(169)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (170) | Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(170)

Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (171) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů obsažených v odpovědi na dotazník zaslané žadatelem. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(171)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů obsažených v odpovědi na dotazník zaslané žadatelem. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (172) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(172)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (173) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(173)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.5.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (174) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:










  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Objem výroby (v tunách) | 1 165 543 | 1 171 349 | 997 626 | 942 911 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 81 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 478 500 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 97 |
| Využití kapacity (v %) | 76,6 | 77,0 | 65,6 | 63,8 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 83 |
| Zdroj: ověřená odpověď žadatele na dotazník |

(174)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

Období šetření

Objem výroby (v tunách)

1 165 543

1 171 349

997 626

942 911

Index

Index

100

100

100

100

86

86

81

81

Výrobní kapacita (v tunách)

1 521 000

1 521 000

1 521 000

1 478 500

Index

Index

100

100

100

100

100

100

97

97

Využití kapacity (v %)

76,6

77,0

65,6

63,8

Index

Index

100

100

100

100

86

86

83

83

Zdroj: ověřená odpověď žadatele na dotazník

Zdroj: ověřená odpověď žadatele na dotazník

| (175) | Objem výroby výrobního odvětví Unie byl do roku 2018 relativně stabilní, následně se v roce 2019 ve srovnání s rokem 2018 snížil o 14,4 % a ve srovnání s rokem 2019 se v období šetření snížil o 5,4 %. K tomuto snížení objemu výroby došlo ve stejnou dobu jako k prudkému nárůstu objemu dovozu a poklesu dovozních cen zaznamenanému v roce 2019, jak je uvedeno v tabulkách 2 a 3 výše. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 19 %. |
| --- | --- |

(175)

Objem výroby výrobního odvětví Unie byl do roku 2018 relativně stabilní, následně se v roce 2019 ve srovnání s rokem 2018 snížil o 14,4 % a ve srovnání s rokem 2019 se v období šetření snížil o 5,4 %. K tomuto snížení objemu výroby došlo ve stejnou dobu jako k prudkému nárůstu objemu dovozu a poklesu dovozních cen zaznamenanému v roce 2019, jak je uvedeno v tabulkách 2 a 3 výše. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 19 %.

| (176) | Výrobní kapacita byla v posuzovaném období téměř konstantní. V období šetření se mírně snížila, mimo jiné z důvodu nehody ve výrobním závodě jednoho z výrobců v Unii v lednu 2020 (8). |
| --- | --- |

(176)

Výrobní kapacita byla v posuzovaném období téměř konstantní. V období šetření se mírně snížila, mimo jiné z důvodu nehody ve výrobním závodě jednoho z výrobců v Unii v lednu 2020 (8).

8

| (177) | Využití kapacity odráželo vývoj objemu výroby a během posuzovaného období pokleslo o 13 procentních bodů. |
| --- | --- |

(177)

Využití kapacity odráželo vývoj objemu výroby a během posuzovaného období pokleslo o 13 procentních bodů.

4.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (178) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:










  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na trhu |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie – volný i závislý trh (v tunách) | 1 106 652 | 1 105 241 | 972 515 | 889 779 |
| Index | 100 | 100 | 88 | 80 |
| Podíl na trhu (v %) | 65,6 | 62,6 | 55,4 | 54,8 |
| Index | 100 | 95 | 84 | 84 |
| Prodej na závislém trhu (v tunách) | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Tržní podíl prodeje na závislém trhu (v %) | 9,7 | 9,3 | 8,0 | 7,3 |
| Index | 100 | 95 | 82 | 75 |
| Prodej na volném trhu (v tunách) | 942 200 | 941 449 | 831 878 | 770 677 |
| Index | 100 | 100 | 88 | 82 |
| Tržní podíl prodeje na volném trhu (v %) | 61,9 | 58,8 | 51,5 | 51,2 |
| Index | | | 83 | 83 |
| Zdroj: Eurostat, ověřená odpověď žadatele na dotazník |

(178)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2017

2018

2019

Období šetření

Celkový objem prodeje na trhu Unie – volný i závislý trh (v tunách)

1 106 652

1 105 241

972 515

889 779

Index

Index

100

100

100

100

88

88

80

80

Podíl na trhu (v %)

65,6

62,6

55,4

54,8

Index

Index

100

100

95

95

84

84

84

84

Prodej na závislém trhu (v tunách)

164 452

163 791

140 637

119 102

Index

Index

100

100

100

100

86

86

72

72

Tržní podíl prodeje na závislém trhu (v %)

9,7

9,3

8,0

7,3

Index

Index

100

100

95

95

82

82

75

75

Prodej na volném trhu (v tunách)

942 200

941 449

831 878

770 677

Index

Index

100

100

100

100

88

88

82

82

Tržní podíl prodeje na volném trhu (v %)

61,9

58,8

51,5

51,2

Index

Index

83

83

83

83

Zdroj: Eurostat, ověřená odpověď žadatele na dotazník

Zdroj: Eurostat, ověřená odpověď žadatele na dotazník

| (179) | Celkový prodej v Unii se během posuzovaného období snížil o 20 %. K tomuto poklesu, který začal v roce 2019, došlo při současném významném zvýšení objemu dovozu z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(179)

Celkový prodej v Unii se během posuzovaného období snížil o 20 %. K tomuto poklesu, který začal v roce 2019, došlo při současném významném zvýšení objemu dovozu z dotčených zemí.

| (180) | Prodej na závislém trhu se během posuzovaného období rovněž snížil o 28 %. |
| --- | --- |

(180)

Prodej na závislém trhu se během posuzovaného období rovněž snížil o 28 %.

| (181) | Během posuzovaného období se celkový prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu snížil o 18 %. Vývoj celkového prodeje výrobního odvětví Unie se promítl do ztráty podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 8,3 procentního bodu, z 55,8 % v roce 2017 na 47,5 % v období šetření. Ve stejném období dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu z 31,6 % v roce 2017 na 44,1 % v období šetření, tedy konkrétně o více než 12, 5 procentního bodu, jak je uvedeno ve 161. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(181)

Během posuzovaného období se celkový prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu snížil o 18 %. Vývoj celkového prodeje výrobního odvětví Unie se promítl do ztráty podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 8,3 procentního bodu, z 55,8 % v roce 2017 na 47,5 % v období šetření. Ve stejném období dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu z 31,6 % v roce 2017 na 44,1 % v období šetření, tedy konkrétně o více než 12, 5 procentního bodu, jak je uvedeno ve 161. bodě odůvodnění.

4.5.2.3.   Růst

Růst

| (182) | Výše uvedená čísla týkající se výroby, objemu prodeje a podílu na trhu ukazují, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo dosáhnout růstu, a to ani v absolutních hodnotách, ani ve vztahu ke spotřebě. |
| --- | --- |

(182)

Výše uvedená čísla týkající se výroby, objemu prodeje a podílu na trhu ukazují, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo dosáhnout růstu, a to ani v absolutních hodnotách, ani ve vztahu ke spotřebě.

4.5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (183) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:










  Tabulka 6


  Zaměstnanost a produktivita |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Počet zaměstnanců | 91 | 91 | 88 | 84 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 92 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 12 868 | 12 907 | 11 372 | 11 159 |
| Index | 100 | 100 | 88 | 87 |
| Zdroj: ověřená odpověď žadatele na dotazník |

(183)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období šetření

Počet zaměstnanců

91

91

88

84

Index

Index

100

100

100

100

97

97

92

92

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

12 868

12 907

11 372

11 159

Index

Index

100

100

100

100

88

88

87

87

Zdroj: ověřená odpověď žadatele na dotazník

Zdroj: ověřená odpověď žadatele na dotazník

| (184) | Vzhledem ke zhoršujícím se podmínkám na trhu poklesl počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie o 8 %. Navíc vzhledem k tomu, že výroba poklesla ještě více, se produktivita v posuzovaném období snížila o 13 %. |
| --- | --- |

(184)

Vzhledem ke zhoršujícím se podmínkám na trhu poklesl počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie o 8 %. Navíc vzhledem k tomu, že výroba poklesla ještě více, se produktivita v posuzovaném období snížila o 13 %.

4.5.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (185) | Všechna dumpingová rozpětí byla vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí a vysoké citlivosti dotčeného výrobku na ceny byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný. |
| --- | --- |

(185)

Všechna dumpingová rozpětí byla vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí a vysoké citlivosti dotčeného výrobku na ceny byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný.

| (186) | Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(186)

Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.5.3.   Mikroekonomické ukazatele (9)

Mikroekonomické ukazatele

9

4.5.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (187) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:










  Tabulka 7


  Prodejní ceny v Unii |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu) | [688 až 841] | [722 až 882] | [509 až 622] | [418 až 511] |
| Index | 100 | 105 | 74 | 61 |
| Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu (v EUR za tunu) | [652 až 796] | [706 až 862] | [509 až 623] | [446 až 545] |
| Index | 100 | 108 | 78 | 68 |
| Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu (v EUR za tunu) | [688 až 841] | [722 až 883] | [508 až 620] | [415 až 507] |
| Index | 100 | 105 | 74 | 60 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | [552 až 675] | [568 až 694] | [557 až 681] | [478 až 584] |
| Index | 100 | 103 | 101 | 87 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(187)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu)

[688 až 841]

[722 až 882]

[509 až 622]

[418 až 511]

Index

Index

100

100

105

105

74

74

61

61

Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu (v EUR za tunu)

[652 až 796]

[706 až 862]

[509 až 623]

[446 až 545]

Index

Index

100

100

108

108

78

78

68

68

Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu (v EUR za tunu)

[688 až 841]

[722 až 883]

[508 až 620]

[415 až 507]

Index

Index

100

100

105

105

74

74

60

60

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

[552 až 675]

[568 až 694]

[557 až 681]

[478 až 584]

Index

Index

100

100

103

103

101

101

87

87

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (188) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované stranám na volném trhu, které nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 40 %. K největšímu meziročnímu poklesu cen došlo v roce 2019, kdy se levný dovoz z dotčených zemí zvýšil o 38 % a spotřeba zůstala konstantní. |
| --- | --- |

(188)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované stranám na volném trhu, které nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 40 %. K největšímu meziročnímu poklesu cen došlo v roce 2019, kdy se levný dovoz z dotčených zemí zvýšil o 38 % a spotřeba zůstala konstantní.

| (189) | Jednotkové výrobní náklady výrobců zařazených do vzorku byly v období let 2017–2019 relativně stabilní a následně v období šetření klesaly, i když pomaleji než prodejní cena, zejména z důvodu nižších nákladů na ethylen, hlavní surovinu pro výrobu ethylenglykolu. |
| --- | --- |

(189)

Jednotkové výrobní náklady výrobců zařazených do vzorku byly v období let 2017–2019 relativně stabilní a následně v období šetření klesaly, i když pomaleji než prodejní cena, zejména z důvodu nižších nákladů na ethylen, hlavní surovinu pro výrobu ethylenglykolu.

| (190) | Tato skutečnost prokazuje značný cenový tlak zapříčiněný prudkým nárůstem objemu dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(190)

Tato skutečnost prokazuje značný cenový tlak zapříčiněný prudkým nárůstem objemu dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny.

4.5.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (191) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:










  Tabulka 8


  Průměrné náklady práce na zaměstnance |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR) | [94 277 až 115 227 ] | [95 581 až 116 821 ] | [100 232 až 122 506 ] | [98 732 až 120 672 ] |
| Index | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(191)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR)

[94 277 až 115 227 ]

[95 581 až 116 821 ]

[100 232 až 122 506 ]

[98 732 až 120 672 ]

Index

Index

100

100

101

101

106

106

105

105

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (192) | Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 5 %. Tento nárůst je způsoben zejména inflací a mírným meziročním zvyšováním platů zaměstnanců pracujících v chemickém průmyslu. |
| --- | --- |

(192)

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 5 %. Tento nárůst je způsoben zejména inflací a mírným meziročním zvyšováním platů zaměstnanců pracujících v chemickém průmyslu.

4.5.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (193) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:










  Tabulka 9


  Zásoby |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Konečný stav zásob (v tunách) | [12 167 až 14 871 ] | [29 408 až 35 944 ] | [16 833 až 20 573 ] | [17 231 až 21 060 ] |
| Index | 100 | 242 | 138 | 142 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procentní podíl výroby (v %) | [1,7 až 2,0] | [4,0 až 4,9] | [2,6 až 3,2] | [2,7 až 3,3] |
| Index | 100 | 239 | 155 | 162 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(193)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

[12 167 až 14 871 ]

[29 408 až 35 944 ]

[16 833 až 20 573 ]

[17 231 až 21 060 ]

Index

Index

100

100

242

242

138

138

142

142

Konečný stav zásob vyjádřený jako procentní podíl výroby (v %)

[1,7 až 2,0]

[4,0 až 4,9]

[2,6 až 3,2]

[2,7 až 3,3]

Index

Index

100

100

239

239

155

155

162

162

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (194) | Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 42 %. |
| --- | --- |

(194)

Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 42 %.

| (195) | Stav zásob vyjádřený jako procentní podíl výroby se během posuzovaného období rovněž zvýšil o 62 %. |
| --- | --- |

(195)

Stav zásob vyjádřený jako procentní podíl výroby se během posuzovaného období rovněž zvýšil o 62 %.

4.5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (196) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:










  Tabulka 10


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | [16,7 až 20,5] | [18,6 až 22,7] | [–8,3 až –10,2] | [–10,8 až –13,2] |
| Index | 100 | 111 | –50 | –64 |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | [60 866 až 74 392 ] | [60 197 až 73 574 ] | [–7 005 až –8 562 ] | [–16 409 až –20 056 ] |
| Index | 100 | 99 | –12 | –27 |
| Investice (v tis. EUR) | [5 613 až 6 860 ] | [1 316 až 1 609 ] | [1 926 až 2 354 ] | [2 055 až 2 512 ] |
| Index | 100 | 23 | 34 | 37 |
| Návratnost investic (v %) | [177 až 216] | [194 až 237] | [–34 až –41] | [–27 až –34] |
| Index | 100 | 110 | –19 | –16 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(196)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

[16,7 až 20,5]

[18,6 až 22,7]

[–8,3 až –10,2]

[–10,8 až –13,2]

Index

Index

100

100

111

111

–50

–50

–64

–64

Peněžní tok (v tis. EUR)

[60 866 až 74 392 ]

[60 197 až 73 574 ]

[–7 005 až –8 562 ]

[–16 409 až –20 056 ]

Index

100

100

99

99

–12

–12

–27

–27

Investice (v tis. EUR)

[5 613 až 6 860 ]

[1 316 až 1 609 ]

[1 926 až 2 354 ]

[2 055 až 2 512 ]

Index

Index

100

100

23

23

34

34

37

37

Návratnost investic (v %)

[177 až 216]

[194 až 237]

[–34 až –41]

[–27 až –34]

Index

Index

100

100

110

110

–19

–19

–16

–16

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (197) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost se během posuzovaného období počínaje rokem 2019 citelně snížila vlivem vývoje průměrných prodejních cen a výrobních nákladů, který je popsán ve 188. a 189. bodě odůvodnění. Pod tlakem vysokého objemu dovozu z dotčených zemí muselo výrobní odvětví Unie snížit prodejní ceny výrazně pod úroveň výrobních nákladů, což v období šetření přineslo velké ztráty v rozmezí 10,8 % až 13,2 %. |
| --- | --- |

(197)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost se během posuzovaného období počínaje rokem 2019 citelně snížila vlivem vývoje průměrných prodejních cen a výrobních nákladů, který je popsán ve 188. a 189. bodě odůvodnění. Pod tlakem vysokého objemu dovozu z dotčených zemí muselo výrobní odvětví Unie snížit prodejní ceny výrazně pod úroveň výrobních nákladů, což v období šetření přineslo velké ztráty v rozmezí 10,8 % až 13,2 %.

| (198) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok obecně kopíroval vývoj ziskovosti. Zatímco do roku 2018 vytvářeli výrobci v Unii zařazení do vzorku kladný peněžní tok, od roku 2019 vykazovali stále zápornější peněžní zůstatek. Celkově se peněžní tok během posuzovaného období snížil o 127 %. Toto snížení vážným způsobem ohrožuje schopnost výrobního odvětví Unie financovat své operace. |
| --- | --- |

(198)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok obecně kopíroval vývoj ziskovosti. Zatímco do roku 2018 vytvářeli výrobci v Unii zařazení do vzorku kladný peněžní tok, od roku 2019 vykazovali stále zápornější peněžní zůstatek. Celkově se peněžní tok během posuzovaného období snížil o 127 %. Toto snížení vážným způsobem ohrožuje schopnost výrobního odvětví Unie financovat své operace.

| (199) | Během posuzovaného období se rovněž snížily investice, a to o 67 %. Téměř všechny investice byly provedeny s cílem nahradit zastaralá fixní aktiva. Investice zaměřené na zvýšení kapacity nebo efektivity byly velmi nízké. To odráželo zhoršující se tržní vyhlídky s ohledem na klesající podíl na trhu a ziskovost. |
| --- | --- |

(199)

Během posuzovaného období se rovněž snížily investice, a to o 67 %. Téměř všechny investice byly provedeny s cílem nahradit zastaralá fixní aktiva. Investice zaměřené na zvýšení kapacity nebo efektivity byly velmi nízké. To odráželo zhoršující se tržní vyhlídky s ohledem na klesající podíl na trhu a ziskovost.

| (200) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2018 se mírně zvýšila, avšak následně ve zbývajícím posuzovaném období prudce klesla do záporných hodnot. Kopírovala tak vývoj ziskovosti. |
| --- | --- |

(200)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2018 se mírně zvýšila, avšak následně ve zbývajícím posuzovaném období prudce klesla do záporných hodnot. Kopírovala tak vývoj ziskovosti.

| (201) | Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku jsou součástí velkých skupin společností, a mají proto lepší schopnost opatřit si kapitál než jednotlivé společnosti v podobné finanční situaci. Jelikož se však jejich finanční situace výrazně zhoršila, je jejich schopnost opatřit si kapitál v budoucnu zjevně ohrožena. |
| --- | --- |

(201)

Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku jsou součástí velkých skupin společností, a mají proto lepší schopnost opatřit si kapitál než jednotlivé společnosti v podobné finanční situaci. Jelikož se však jejich finanční situace výrazně zhoršila, je jejich schopnost opatřit si kapitál v budoucnu zjevně ohrožena.

4.5.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (202) | Objem dovozu z dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 38 %. Vzhledem k relativně stabilní spotřebě v Unii zvýšil dovoz z dotčených zemí svůj podíl na trhu z 31,6 % v roce 2017 na 44,1 % v období šetření. Svůj podíl na trhu zvýšil na úkor výrobního odvětví Unie, jehož podíl na volném trhu se snížil o 10, 7 procentního bodu. |
| --- | --- |

(202)

Objem dovozu z dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 38 %. Vzhledem k relativně stabilní spotřebě v Unii zvýšil dovoz z dotčených zemí svůj podíl na trhu z 31,6 % v roce 2017 na 44,1 % v období šetření. Svůj podíl na trhu zvýšil na úkor výrobního odvětví Unie, jehož podíl na volném trhu se snížil o 10, 7 procentního bodu.

| (203) | Dotčené země svůj podíl na trhu Unie dokázaly zvýšit prostřednictvím výrazného cenového tlaku, neboť v období šetření byl dovoz z dotčených zemí v průměru o [12–15] % nižší než náklady výrobního odvětví Unie. Dovozní cena z dotčených zemí proto klesla během posuzovaného období o 35 %. Aby si výrobní odvětví Unie zachovalo přiměřený podíl na trhu a objem výroby na ekonomické úrovni, nemělo jinou možnost, než rovněž snížit své ceny. Ačkoli se výrobní náklady rovněž snížily z důvodu poklesu ceny ethylenu, cenový tlak ze strany dovozu byl natolik silný, že přinutil výrobní odvětví Unie snížit ceny pod úroveň výrobních nákladů. V důsledku toho zaznamenalo na konci období šetření obrovské ztráty. |
| --- | --- |

(203)

Dotčené země svůj podíl na trhu Unie dokázaly zvýšit prostřednictvím výrazného cenového tlaku, neboť v období šetření byl dovoz z dotčených zemí v průměru o [12–15] % nižší než náklady výrobního odvětví Unie. Dovozní cena z dotčených zemí proto klesla během posuzovaného období o 35 %. Aby si výrobní odvětví Unie zachovalo přiměřený podíl na trhu a objem výroby na ekonomické úrovni, nemělo jinou možnost, než rovněž snížit své ceny. Ačkoli se výrobní náklady rovněž snížily z důvodu poklesu ceny ethylenu, cenový tlak ze strany dovozu byl natolik silný, že přinutil výrobní odvětví Unie snížit ceny pod úroveň výrobních nákladů. V důsledku toho zaznamenalo na konci období šetření obrovské ztráty.

| (204) | Vzhledem k této situaci na trhu vykazovaly všechny hlavní makroekonomické ukazatele újmy v posuzovaném období negativní trend. Objem výroby na volném trhu se snížil o 19 % a objem prodeje na volném trhu klesl o 18 %. Zaměstnanost se snížila o 7 % a produktivita klesla o 13 %. |
| --- | --- |

(204)

Vzhledem k této situaci na trhu vykazovaly všechny hlavní makroekonomické ukazatele újmy v posuzovaném období negativní trend. Objem výroby na volném trhu se snížil o 19 % a objem prodeje na volném trhu klesl o 18 %. Zaměstnanost se snížila o 7 % a produktivita klesla o 13 %.

| (205) | Rovněž se zhoršily hlavní mikroekonomické ukazatele. Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované stranám na volném trhu, které nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 40 %, zatímco jejich náklady se snížily pouze o 13 %, což výrazně zhoršilo jejich ziskovost a proměnilo zisk v rozmezí 16,7 % a 20,5 % v roce 2017 na ztrátu v rozmezí 10,8 % a 13,2 % během období šetření. Konečný stav zásob vzrostl o 42 %. Peněžní tok se snížil o 127 % a investice klesly o 63 %. |
| --- | --- |

(205)

Rovněž se zhoršily hlavní mikroekonomické ukazatele. Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované stranám na volném trhu, které nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 40 %, zatímco jejich náklady se snížily pouze o 13 %, což výrazně zhoršilo jejich ziskovost a proměnilo zisk v rozmezí 16,7 % a 20,5 % v roce 2017 na ztrátu v rozmezí 10,8 % a 13,2 % během období šetření. Konečný stav zásob vzrostl o 42 %. Peněžní tok se snížil o 127 % a investice klesly o 63 %.

| (206) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(206)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

| (207) | Výbor CPME tvrdil, že údaje z doby po období šetření prokázaly, že se výrobní odvětví Unie z údajné újmy utrpěné v první polovině roku 2020 zotavovalo, neboť ceny ethylenglykolu v období od července do listopadu 2020 vzrostly. |
| --- | --- |

(207)

Výbor CPME tvrdil, že údaje z doby po období šetření prokázaly, že se výrobní odvětví Unie z údajné újmy utrpěné v první polovině roku 2020 zotavovalo, neboť ceny ethylenglykolu v období od července do listopadu 2020 vzrostly.

| (208) | Tyto informace nespadají do období šetření a nejsou úplné, aby bylo možné na jejich základě vyvodit závěry týkající se dumpingu působícího újmu. Tvrzení proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(208)

Tyto informace nespadají do období šetření a nejsou úplné, aby bylo možné na jejich základě vyvodit závěry týkající se dumpingu působícího újmu. Tvrzení proto bylo zamítnuto.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (209) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohly ve stejnou dobu působit újmu i jiné známé činitele. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, závislý prodej, jiné ziskovější výrobky než ethylenglykol, náklady na odpisy, náklady na suroviny / nedostatečná konkurenceschopnost, pandemie COVID-19, ethylenglykol jako globálně obchodovaná komodita, cena ropy, „obchodní válka“ mezi USA a Čínou, celosvětové stlačení cen během posuzovaného období, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, a dovoz PET do Unie. |
| --- | --- |

(209)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohly ve stejnou dobu působit újmu i jiné známé činitele. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, závislý prodej, jiné ziskovější výrobky než ethylenglykol, náklady na odpisy, náklady na suroviny / nedostatečná konkurenceschopnost, pandemie COVID-19, ethylenglykol jako globálně obchodovaná komodita, cena ropy, „obchodní válka“ mezi USA a Čínou, celosvětové stlačení cen během posuzovaného období, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, a dovoz PET do Unie.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (210) | Objem dovozu z dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 38 %, díky čemuž se zvýšil jejich podíl na trhu z 31,6 % v roce 2017 na 44,1 % v období šetření. K tomuto vývoji došlo navzdory relativně stabilnímu vývoji spotřeby během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(210)

Objem dovozu z dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 38 %, díky čemuž se zvýšil jejich podíl na trhu z 31,6 % v roce 2017 na 44,1 % v období šetření. K tomuto vývoji došlo navzdory relativně stabilnímu vývoji spotřeby během posuzovaného období.

| (211) | Dovozní ceny z dotčených zemí poklesly během posuzovaného období v průměru o 35 %, z USA o 41 % a ze Saúdské Arábie o 33 %. Tento pokles prodejních cen byl zvláště patrný v roce 2019, tedy v téže době, kdy se objem dovozu z dotčených zemí ve srovnání s rokem 2017 zvýšil o 46 %. V období šetření představoval dovoz z dotčených zemí ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie cenové podbízení, když ceny byly v průměru nižší o [7,6 až 9,3] % a v průměru o [12 až 15] % nižší než náklady výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(211)

Dovozní ceny z dotčených zemí poklesly během posuzovaného období v průměru o 35 %, z USA o 41 % a ze Saúdské Arábie o 33 %. Tento pokles prodejních cen byl zvláště patrný v roce 2019, tedy v téže době, kdy se objem dovozu z dotčených zemí ve srovnání s rokem 2017 zvýšil o 46 %. V období šetření představoval dovoz z dotčených zemí ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie cenové podbízení, když ceny byly v průměru nižší o [7,6 až 9,3] % a v průměru o [12 až 15] % nižší než náklady výrobního odvětví Unie.

| (212) | Je zřejmé, že značný nárůst dovozu za klesající ceny hrál významnou roli v rychlém zhoršení hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie. Ethylenglykol je homogenní komoditou, která se prodává odběratelům téměř výhradně na základě ceny. Proto i malý rozdíl v ceně má významné důsledky. |
| --- | --- |

(212)

Je zřejmé, že značný nárůst dovozu za klesající ceny hrál významnou roli v rychlém zhoršení hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie. Ethylenglykol je homogenní komoditou, která se prodává odběratelům téměř výhradně na základě ceny. Proto i malý rozdíl v ceně má významné důsledky.

| (213) | V každém případě a bez ohledu na jakékoliv cenové podbízení Komise zjistila, že dumpingový dovoz stlačoval ceny výrobců v Unii na úroveň, kdy jim vznikaly značné ztráty. Ačkoli se průměrné jednotkové náklady výrobního odvětví Unie snížily v posuzovaném období o 13 %, toto snížení nestačilo vykompenzovat dopad prudkého poklesu cen způsobeného dumpingovým dovozem. Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, se na volném trhu v posuzovaném období snížily o 40 %. Toto snížení bylo mnohem výraznější než u jejich nákladů. V důsledku toho se výrobní odvětví Unie, které před přílivem dumpingového dovozu vykazovalo zisk, stalo od roku 2019 silně nerentabilním a zaznamenalo ztráty pohybující se od 8,3 % do 10,2 % v roce 2019 a od 10,8 % do 13,2 % v období šetření. Tyto významné ztráty zcela oslabují obchodní důvody pro pokračování činnosti výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(213)

V každém případě a bez ohledu na jakékoliv cenové podbízení Komise zjistila, že dumpingový dovoz stlačoval ceny výrobců v Unii na úroveň, kdy jim vznikaly značné ztráty. Ačkoli se průměrné jednotkové náklady výrobního odvětví Unie snížily v posuzovaném období o 13 %, toto snížení nestačilo vykompenzovat dopad prudkého poklesu cen způsobeného dumpingovým dovozem. Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, se na volném trhu v posuzovaném období snížily o 40 %. Toto snížení bylo mnohem výraznější než u jejich nákladů. V důsledku toho se výrobní odvětví Unie, které před přílivem dumpingového dovozu vykazovalo zisk, stalo od roku 2019 silně nerentabilním a zaznamenalo ztráty pohybující se od 8,3 % do 10,2 % v roce 2019 a od 10,8 % do 13,2 % v období šetření. Tyto významné ztráty zcela oslabují obchodní důvody pro pokračování činnosti výrobního odvětví Unie.

5.2.   Vliv dalších činitelů

Vliv dalších činitelů

5.2.1.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (214) | Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:











  Tabulka 11


  Dovoz ze třetích zemí |
| --- | --- |
| Země | | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Rusko | Objem (v tunách) | 20 295 | 10 113 | 14 494 | 20 126 |
| | Index | 100 | 50 | 71 | 99 |
| | Podíl na trhu (v %) | 1,3 | 0,6 | 0,9 | 1,3 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 727 | 810 | 527 | 394 |
| | Index | 100 | 111 | 72 | 54 |
| Kuvajt | Objem (v tunách) | 0 | 11 820 | 15 767 | 9 319 |
| | Index | | 100 | 133 | 79 |
| | Podíl na trhu (v %) | 0,0 | 0,7 | 1,0 | 0,6 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | | 492 | 358 | 320 |
| | Index | | 100 | 73 | 65 |
| Ostatní třetí země | Objem (v tunách) | 78 707 | 63 725 | 49 400 | 41 110 |
| | Index | 100 | 81 | 63 | 52 |
| | Podíl na trhu (v %) | 5,2 | 4,0 | 3,1 | 2,7 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 778 | 878 | 670 | 571 |
| | Index | 100 | 113 | 86 | 73 |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí | Objem (v tunách) | 99 002 | 85 658 | 79 661 | 70 556 |
| | Index | 100 | 87 | 80 | 71 |
| | Podíl na trhu (v %) | 6,5 | 5,3 | 4,9 | 4,7 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 768 | 817 | 582 | 487 |
| | Index | 100 | 106 | 76 | 63 |
| Zdroj: Eurostat |

(214)

Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2017

2018

2019

Období šetření

Rusko

Objem (v tunách)

20 295

10 113

14 494

20 126

Index

Index

100

100

50

50

71

71

99

99

Podíl na trhu (v %)

1,3

0,6

0,9

1,3

Průměrná cena (v EUR za tunu)

727

810

527

394

Index

Index

100

100

111

111

72

72

54

54

Kuvajt

Objem (v tunách)

0

11 820

15 767

9 319

Index

Index

100

100

133

133

79

79

Podíl na trhu (v %)

0,0

0,7

1,0

0,6

Průměrná cena (v EUR za tunu)

492

358

320

Index

Index

100

100

73

73

65

65

Ostatní třetí země

Objem (v tunách)

78 707

63 725

49 400

41 110

Index

Index

100

100

81

81

63

63

52

52

Podíl na trhu (v %)

5,2

4,0

3,1

2,7

Průměrná cena (v EUR za tunu)

778

878

670

571

Index

Index

100

100

113

113

86

86

73

73

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí

Objem (v tunách)

99 002

85 658

79 661

70 556

Index

Index

100

100

87

87

80

80

71

71

Podíl na trhu (v %)

6,5

5,3

4,9

4,7

Průměrná cena (v EUR za tunu)

768

817

582

487

Index

Index

100

100

106

106

76

76

63

63

Zdroj: Eurostat

Zdroj: Eurostat

| (215) | Dovoz z dotčených zemí představoval v roce 2019 a v období šetření přibližně 90 % celkového dovozu do Unie. Dovoz z Ruska představoval v období šetření 2,7 % z celkového dovozu do Unie. V případě Kuvajtu tento dovoz ve stejném období činil 1,3 %. |
| --- | --- |

(215)

Dovoz z dotčených zemí představoval v roce 2019 a v období šetření přibližně 90 % celkového dovozu do Unie. Dovoz z Ruska představoval v období šetření 2,7 % z celkového dovozu do Unie. V případě Kuvajtu tento dovoz ve stejném období činil 1,3 %.

| (216) | Dovoz z Ruska se v posuzovaném období snížil o 1 % a jeho podíl na trhu v letech 2018 a 2019 poklesl. Následně se v období šetření zvýšil na stejnou úroveň jako v roce 2017, konkrétně na 1,2 %. Průměrná dovozní cena z Ruska byla ve srovnání s dovozní cenou z dotčených zemí vyšší v letech 2017 a 2018 a nižší v roce 2019 a v období šetření. |
| --- | --- |

(216)

Dovoz z Ruska se v posuzovaném období snížil o 1 % a jeho podíl na trhu v letech 2018 a 2019 poklesl. Následně se v období šetření zvýšil na stejnou úroveň jako v roce 2017, konkrétně na 1,2 %. Průměrná dovozní cena z Ruska byla ve srovnání s dovozní cenou z dotčených zemí vyšší v letech 2017 a 2018 a nižší v roce 2019 a v období šetření.

| (217) | Dovoz z Kuvajtu mezi rokem 2018 a obdobím šetření poklesl o 21 % (v roce 2017 se z Kuvajtu neuskutečnil žádný dovoz) a jeho podíl na trhu se ve stejném období snížil z 0,7 % na 0,6 %. Průměrné dovozní ceny z Kuvajtu byly nižší než dovozní ceny z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(217)

Dovoz z Kuvajtu mezi rokem 2018 a obdobím šetření poklesl o 21 % (v roce 2017 se z Kuvajtu neuskutečnil žádný dovoz) a jeho podíl na trhu se ve stejném období snížil z 0,7 % na 0,6 %. Průměrné dovozní ceny z Kuvajtu byly nižší než dovozní ceny z dotčených zemí.

| (218) | Dovoz z ostatních třetích zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl téměř o polovinu a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 2,7 %. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly po celé posuzované období vyšší než dovozní ceny z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(218)

Dovoz z ostatních třetích zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl téměř o polovinu a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 2,7 %. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly po celé posuzované období vyšší než dovozní ceny z dotčených zemí.

| (219) | Na základě těchto skutečností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že vývoj dovozu z jiných zemí mohl mít na situaci výrobního odvětví Unie pouze minimální nebo nulový dopad. |
| --- | --- |

(219)

Na základě těchto skutečností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že vývoj dovozu z jiných zemí mohl mít na situaci výrobního odvětví Unie pouze minimální nebo nulový dopad.

5.2.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (220) | Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:










  Tabulka 12


  Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Objem vývozu (v tunách) | 46 427 | 29 730 | 23 329 | 23 743 |
| Index | 100 | 66 | 48 | 53 |
| Průměrná cena výrobců v Unii zařazených do vzorku (v EUR za tunu) | [681 až 833] | [734 až 898] | [483 až 590] | [343 až 419] |
| Index | 100 | 108 | 71 | 50 |
| Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku a ověřená odpověď žadatele na dotazník |

(220)

Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

2017

2018

2019

Období šetření

Objem vývozu (v tunách)

46 427

29 730

23 329

23 743

Index

Index

100

100

66

66

48

48

53

53

Průměrná cena výrobců v Unii zařazených do vzorku (v EUR za tunu)

[681 až 833]

[734 až 898]

[483 až 590]

[343 až 419]

Index

Index

100

100

108

108

71

71

50

50

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku a ověřená odpověď žadatele na dotazník

Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku a ověřená odpověď žadatele na dotazník

| (221) | Vývoz výrobního odvětví Unie představoval během posuzovaného období a období šetření v průměru přibližně 3 % celkové výroby. |
| --- | --- |

(221)

Vývoz výrobního odvětví Unie představoval během posuzovaného období a období šetření v průměru přibližně 3 % celkové výroby.

| (222) | Z celkového pohledu se vývoz výrobního odvětví Unie snížil o 47 % a jeho ceny o 50 %. |
| --- | --- |

(222)

Z celkového pohledu se vývoz výrobního odvětví Unie snížil o 47 % a jeho ceny o 50 %.

| (223) | Vzhledem k nízkému a klesajícímu podílu prodeje na vývoz na celkové výrobě výrobního odvětví Unie dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že vývozní výkonnost nepřispěla k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(223)

Vzhledem k nízkému a klesajícímu podílu prodeje na vývoz na celkové výrobě výrobního odvětví Unie dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že vývozní výkonnost nepřispěla k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (224) | Společnost Mitsubishi Corporation tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla nízká vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(224)

Společnost Mitsubishi Corporation tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla nízká vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.

| (225) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz, protože poptávka na trhu Unie je vyšší než výrobní kapacita výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie nebylo orientováno na vývoz ani v letech 2017 a 2018, ve kterých zaznamenalo kladný zisk. |
| --- | --- |

(225)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz, protože poptávka na trhu Unie je vyšší než výrobní kapacita výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie nebylo orientováno na vývoz ani v letech 2017 a 2018, ve kterých zaznamenalo kladný zisk.

5.2.3.   Závislý prodej

Závislý prodej

| (226) | Jak je vidět v tabulce 1, během posuzovaného období klesl prodej výrobního odvětví Unie na závislém trhu o 28 %. Představoval však relativně malý podíl na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, a to 12,6 %. |
| --- | --- |

(226)

Jak je vidět v tabulce 1, během posuzovaného období klesl prodej výrobního odvětví Unie na závislém trhu o 28 %. Představoval však relativně malý podíl na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, a to 12,6 %.

| (227) | Vzhledem k malé velikosti závislého trhu jeho vývoj nijak významně nepřispívá ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie ani jej nijak neobjasňuje. |
| --- | --- |

(227)

Vzhledem k malé velikosti závislého trhu jeho vývoj nijak významně nepřispívá ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie ani jej nijak neobjasňuje.

5.2.4.   Jiné ziskovější výrobky než ethylenglykol

Jiné ziskovější výrobky než ethylenglykol

| (228) | Několik zúčastněných stran (výbor CPME a společnosti Arteco, HELM a Oxyde) tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena jeho rozhodnutím zaměřit se na jiné ziskovější výrobky než ethylenglykol, protože výrobci ethylenglykolu mohli přejít z výroby ethylenglykolu na jiné deriváty ethylenoxidu. Dále tyto zúčastněné strany namítaly, že toto rozhodnutí vedlo ke zvýšení fixních jednotkových nákladů na výrobu ethylenglykolu. Společnost Arteco tvrdila, že výrobní kapacitu a využití kapacity ethylenglykolu nelze posuzovat odděleně od zvýšení výroby derivátů ethylenoxidu na stejných výrobních linkách. Dále namítala, že ziskovost ethylenglykolu rovněž nelze posuzovat odděleně od ziskovosti derivátů ethylenoxidu. |
| --- | --- |

(228)

Několik zúčastněných stran (výbor CPME a společnosti Arteco, HELM a Oxyde) tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena jeho rozhodnutím zaměřit se na jiné ziskovější výrobky než ethylenglykol, protože výrobci ethylenglykolu mohli přejít z výroby ethylenglykolu na jiné deriváty ethylenoxidu. Dále tyto zúčastněné strany namítaly, že toto rozhodnutí vedlo ke zvýšení fixních jednotkových nákladů na výrobu ethylenglykolu. Společnost Arteco tvrdila, že výrobní kapacitu a využití kapacity ethylenglykolu nelze posuzovat odděleně od zvýšení výroby derivátů ethylenoxidu na stejných výrobních linkách. Dále namítala, že ziskovost ethylenglykolu rovněž nelze posuzovat odděleně od ziskovosti derivátů ethylenoxidu.

| (229) | Šetření tato tvrzení nepotvrdilo. Výrobní odvětví Unie je nadále odhodláno vyrábět ethylenglykol v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí ethylen v rámci skupiny. Používají jej interně k výrobě ethylenglykolu a dalších výrobků a prodávají jej také dalším stranám. Výrobci ethylenglykolu tak mají přístup k dostatečnému množství ethylenoxidu k výrobě dostatečného množství ethylenglykolu a dalších derivátů ethylenoxidu podle své výrobní kapacity. Výrobní odvětví Unie rovněž plánuje zvýšit výrobní kapacitu ethylenoxidu, což uvedlo několik zúčastněných stran, včetně společnosti HELM. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno snížit výrobu ethylenglykolu, protože jeho prodejní cena byla vlivem cenového tlaku ze strany dovozu z dotčených zemí výrazně pod úrovní výrobních nákladů. Po obnově rovných podmínek na trhu Unie bude výrobní odvětví Unie pokračovat ve výrobě ethylenglykolu ve vyšším objemu, v jakém jej vyrábělo před prudkým nárůstem dovozu z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(229)

Šetření tato tvrzení nepotvrdilo. Výrobní odvětví Unie je nadále odhodláno vyrábět ethylenglykol v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí ethylen v rámci skupiny. Používají jej interně k výrobě ethylenglykolu a dalších výrobků a prodávají jej také dalším stranám. Výrobci ethylenglykolu tak mají přístup k dostatečnému množství ethylenoxidu k výrobě dostatečného množství ethylenglykolu a dalších derivátů ethylenoxidu podle své výrobní kapacity. Výrobní odvětví Unie rovněž plánuje zvýšit výrobní kapacitu ethylenoxidu, což uvedlo několik zúčastněných stran, včetně společnosti HELM. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno snížit výrobu ethylenglykolu, protože jeho prodejní cena byla vlivem cenového tlaku ze strany dovozu z dotčených zemí výrazně pod úrovní výrobních nákladů. Po obnově rovných podmínek na trhu Unie bude výrobní odvětví Unie pokračovat ve výrobě ethylenglykolu ve vyšším objemu, v jakém jej vyrábělo před prudkým nárůstem dovozu z dotčených zemí.

| (230) | Veškeré dopady na fixní náklady jsou proto přímo způsobeny negativním účinkem dumpingového dovozu, nikoli výrobou derivátů ethylenoxidu. |
| --- | --- |

(230)

Veškeré dopady na fixní náklady jsou proto přímo způsobeny negativním účinkem dumpingového dovozu, nikoli výrobou derivátů ethylenoxidu.

| (231) | Výrobní odvětví Unie nevyrábí další výrobky, jako jsou deriváty ethylenoxidu, na stejné výrobní lince jako ethylenglykol. Ukazatele újmy posuzované ve 174. až 201. bodě odůvodnění se týkají pouze výroby a prodeje ethylenglykolu. Ziskovost ethylenglykolu proto nelze spojovat se ziskovostí jiných výrobků, jako jsou deriváty ethylenoxidu, protože tyto výrobky nejsou předmětem šetření. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(231)

Výrobní odvětví Unie nevyrábí další výrobky, jako jsou deriváty ethylenoxidu, na stejné výrobní lince jako ethylenglykol. Ukazatele újmy posuzované ve 174. až 201. bodě odůvodnění se týkají pouze výroby a prodeje ethylenglykolu. Ziskovost ethylenglykolu proto nelze spojovat se ziskovostí jiných výrobků, jako jsou deriváty ethylenoxidu, protože tyto výrobky nejsou předmětem šetření. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

5.2.5.   Náklady na odpisy

Náklady na odpisy

| (232) | Několik zúčastněných stran (společnosti Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo, že výkonnost výrobního odvětví Unie se snížila z důvodu vysokých nákladů na odpisy. |
| --- | --- |

(232)

Několik zúčastněných stran (společnosti Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo, že výkonnost výrobního odvětví Unie se snížila z důvodu vysokých nákladů na odpisy.

| (233) | Šetřením bylo zjištěno, že tyto náklady na odpisy nejsou vysoké a představují 1–3 % výrobních nákladů. Neměly tedy žádný významný dopad na finanční výkonnost výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(233)

Šetřením bylo zjištěno, že tyto náklady na odpisy nejsou vysoké a představují 1–3 % výrobních nákladů. Neměly tedy žádný významný dopad na finanční výkonnost výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.2.6.   Náklady na suroviny / nedostatečná konkurenceschopnost

Náklady na suroviny / nedostatečná konkurenceschopnost

| (234) | Několik zúčastněných stran (společnosti Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde) tvrdilo, že nízká výkonnost výrobního odvětví Unie byla způsobena vyššími výrobními náklady ve srovnání s výrobními náklady výrobců v dotčených zemích, protože výrobci v Unii používají k výrobě ethylenu dražší suroviny (nafta) než jejich konkurenti z USA a Saúdské Arábie (břidlicový plyn a etan), a proto nebyli konkurenceschopní. Společnost Arteco rovněž namítala, že se ve výrobním procesu v USA a Saúdské Arábie vyrábělo méně vedlejších produktů, díky čemuž byly výrobní závody levnější na výstavbu a méně komplikované na provoz. Dále tvrdila, že nízká ziskovost výrobního odvětví Unie byla zapříčiněna vysokými náklady na energii. |
| --- | --- |

(234)

Několik zúčastněných stran (společnosti Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde) tvrdilo, že nízká výkonnost výrobního odvětví Unie byla způsobena vyššími výrobními náklady ve srovnání s výrobními náklady výrobců v dotčených zemích, protože výrobci v Unii používají k výrobě ethylenu dražší suroviny (nafta) než jejich konkurenti z USA a Saúdské Arábie (břidlicový plyn a etan), a proto nebyli konkurenceschopní. Společnost Arteco rovněž namítala, že se ve výrobním procesu v USA a Saúdské Arábie vyrábělo méně vedlejších produktů, díky čemuž byly výrobní závody levnější na výstavbu a méně komplikované na provoz. Dále tvrdila, že nízká ziskovost výrobního odvětví Unie byla zapříčiněna vysokými náklady na energii.

| (235) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Výrobci v Saúdské Arábii a USA sice skutečně mohli mít u některých surovin určitou nákladovou výhodu, ta však nezabránila tomu, aby výrobní odvětví Unie zaznamenalo vysoká zisková rozpětí v letech 2017 a 2018, jak ukazuje tabulka 10, tedy v době před prudkým zvýšením dovozu za výrazně klesající ceny z dotčených zemí. K nepříznivé finanční situaci výrobního odvětví Unie tedy přispěl dumpingový dovoz, a nikoli jiné použité suroviny. |
| --- | --- |

(235)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Výrobci v Saúdské Arábii a USA sice skutečně mohli mít u některých surovin určitou nákladovou výhodu, ta však nezabránila tomu, aby výrobní odvětví Unie zaznamenalo vysoká zisková rozpětí v letech 2017 a 2018, jak ukazuje tabulka 10, tedy v době před prudkým zvýšením dovozu za výrazně klesající ceny z dotčených zemí. K nepříznivé finanční situaci výrobního odvětví Unie tedy přispěl dumpingový dovoz, a nikoli jiné použité suroviny.

| (236) | Společnost Arteco svá tvrzení týkající se vedlejších produktů nepodložila žádnými důkazy a přesně neuvedla, kterých vedlejších výrobků se tato tvrzení týkala. Komise se může pouze domnívat, že společnost Arteco měla na mysli jiné glykoly, které vznikají ve výrobním procesu ethylenglykolu, jako je diethylenglykol (DEG) a triethylenglykol (TEG). Tyto výrobky však vznikají ve výrobním procesu ethylenglykolu bez ohledu na vstupní surovinu použitou k výrobě ethylenu. I když se objemy diethylenglykolu a triethylenglykolu mohou u jednotlivých výrobců lišit, jsou tyto rozdíly v objemech tak malé, že proto nemohou mít zásadní dopad na výkonnost výrobce. Diethylenglykol a triethylenglykol mají nicméně svůj trh, díky kterému tyto výrobky generují společnostem příjmy. Společnost Arteco nijak neodůvodňuje ani svá tvrzení ohledně výstavby a provozu výrobních závodů. Výrobní závody na výrobu ethylenglykolu jsou v Unii plně automatizované, díky čemuž vyžadují minimální zapojení pracovní síly, jelikož výrobní proces ethylenglykolu je relativně jednoduchý. A dále šetření odhalilo, že náklady na energii představují přibližně 3 % výrobních nákladů výrobního odvětví Unie, a nemohly proto mít zásadní dopad na jeho konkurenceschopnost. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(236)

Společnost Arteco svá tvrzení týkající se vedlejších produktů nepodložila žádnými důkazy a přesně neuvedla, kterých vedlejších výrobků se tato tvrzení týkala. Komise se může pouze domnívat, že společnost Arteco měla na mysli jiné glykoly, které vznikají ve výrobním procesu ethylenglykolu, jako je diethylenglykol (DEG) a triethylenglykol (TEG). Tyto výrobky však vznikají ve výrobním procesu ethylenglykolu bez ohledu na vstupní surovinu použitou k výrobě ethylenu. I když se objemy diethylenglykolu a triethylenglykolu mohou u jednotlivých výrobců lišit, jsou tyto rozdíly v objemech tak malé, že proto nemohou mít zásadní dopad na výkonnost výrobce. Diethylenglykol a triethylenglykol mají nicméně svůj trh, díky kterému tyto výrobky generují společnostem příjmy. Společnost Arteco nijak neodůvodňuje ani svá tvrzení ohledně výstavby a provozu výrobních závodů. Výrobní závody na výrobu ethylenglykolu jsou v Unii plně automatizované, díky čemuž vyžadují minimální zapojení pracovní síly, jelikož výrobní proces ethylenglykolu je relativně jednoduchý. A dále šetření odhalilo, že náklady na energii představují přibližně 3 % výrobních nákladů výrobního odvětví Unie, a nemohly proto mít zásadní dopad na jeho konkurenceschopnost. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

5.2.7.   Pandemie COVID-19

Pandemie COVID-19

| (237) | Několik zúčastněných stran (výbor CPME a společnosti Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo, že na odvětví Unie ethylenglykolu měla dopad pandemie COVID-19, a to v prvním čtvrtletí roku 2020 a ve větším rozsahu ve druhém čtvrtletí roku 2020. Výbor CPME namítal, že pokles výroby a prodeje ethylenglykolu v Unii byl zapříčiněn poklesem poptávky Unie po ethylenglykolu v důsledku pandemie COVID-19. Tvrdil, že pokles poptávky EU po ethylenglykolu, který se používal k výrobě nemrznoucích a rozmrazovacích kapalin, způsobilo omezení prodeje automobilů (a výroby automobilů) a letů během omezení volného pohybu osob. |
| --- | --- |

(237)

Několik zúčastněných stran (výbor CPME a společnosti Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo, že na odvětví Unie ethylenglykolu měla dopad pandemie COVID-19, a to v prvním čtvrtletí roku 2020 a ve větším rozsahu ve druhém čtvrtletí roku 2020. Výbor CPME namítal, že pokles výroby a prodeje ethylenglykolu v Unii byl zapříčiněn poklesem poptávky Unie po ethylenglykolu v důsledku pandemie COVID-19. Tvrdil, že pokles poptávky EU po ethylenglykolu, který se používal k výrobě nemrznoucích a rozmrazovacích kapalin, způsobilo omezení prodeje automobilů (a výroby automobilů) a letů během omezení volného pohybu osob.

| (238) | Šetření odhalilo, že situace výrobního odvětví Unie se začala výrazně zhoršovat již v roce 2019, tedy mnohem dříve, než počátkem roku 2020 propukla v Unii pandemie COVID-19. Své výrobní závody neuzavřel během pandemie žádný z výrobců v Unii, s výjimkou uzavření pro účely údržby. Dopady pandemie na spotřebu v Unii byly navíc různé. Nižší poptávka po chladicích kapalinách do automobilů byla kompenzována zvýšenou poptávkou po PET pro výrobu základních ochranných obalů na vodu, potraviny a dezinfekční prostředky na ruce během šíření nákazy. Tuto skutečnost rovněž zdůraznila společnost SABIC. |
| --- | --- |

(238)

Šetření odhalilo, že situace výrobního odvětví Unie se začala výrazně zhoršovat již v roce 2019, tedy mnohem dříve, než počátkem roku 2020 propukla v Unii pandemie COVID-19. Své výrobní závody neuzavřel během pandemie žádný z výrobců v Unii, s výjimkou uzavření pro účely údržby. Dopady pandemie na spotřebu v Unii byly navíc různé. Nižší poptávka po chladicích kapalinách do automobilů byla kompenzována zvýšenou poptávkou po PET pro výrobu základních ochranných obalů na vodu, potraviny a dezinfekční prostředky na ruce během šíření nákazy. Tuto skutečnost rovněž zdůraznila společnost SABIC.

| (239) | Zatímco spotřeba se tedy během období šetření ve srovnání s rokem 2017 snížila o pouhé 1 %, výroba výrobního odvětví Unie poklesla o 19 %, využití kapacity o téměř 14 procentních bodů, prodej na volném trhu o 20 % a podíl na trhu o 10,7 procentního bodu. |
| --- | --- |

(239)

Zatímco spotřeba se tedy během období šetření ve srovnání s rokem 2017 snížila o pouhé 1 %, výroba výrobního odvětví Unie poklesla o 19 %, využití kapacity o téměř 14 procentních bodů, prodej na volném trhu o 20 % a podíl na trhu o 10,7 procentního bodu.

| (240) | Z celkového pohledu lze říci, že i když nelze vyloučit, že pandemie COVID-19 měla na konci období šetření na situaci výrobního odvětví Unie určitý dopad, nebyla hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(240)

Z celkového pohledu lze říci, že i když nelze vyloučit, že pandemie COVID-19 měla na konci období šetření na situaci výrobního odvětví Unie určitý dopad, nebyla hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

5.2.8.   Ethylenglykol jako globálně obchodovaná komodita

Ethylenglykol jako globálně obchodovaná komodita

| (241) | Společnosti Arteco a Oxyde tvrdily, že dovoz z USA a Saúdské Arábie do Unie neovlivnil mechanismus tvorby cen ethylenglykolu, protože se jednalo o globálně obchodovaný výrobek, a že žadatel stanovil evropskou smluvní cenu. Dále namítaly, že i) tyto ceny odrážejí ceny na asijském trhu, protože Čína je největším globálním trhem ethylenglykolu, a že ii) ceny ethylenglykolu jsou úzce navázány na vývoj cen základní vstupní suroviny, tj. ethylenu. Rovněž tvrdily, že se rozdíl mezi cenami ethylenu a cenami ethylenglykolu od března 2019 do března 2020 prohloubil, což bylo údajně zapříčiněno dopadem stavu globální nabídky ethylenglykolu / poptávky po ethylenglykolu, který ovlivnila Čína, a že ziskovost výrobců v Unii byla negativně ovlivněna tímto rostoucím dopadem. |
| --- | --- |

(241)

Společnosti Arteco a Oxyde tvrdily, že dovoz z USA a Saúdské Arábie do Unie neovlivnil mechanismus tvorby cen ethylenglykolu, protože se jednalo o globálně obchodovaný výrobek, a že žadatel stanovil evropskou smluvní cenu. Dále namítaly, že i) tyto ceny odrážejí ceny na asijském trhu, protože Čína je největším globálním trhem ethylenglykolu, a že ii) ceny ethylenglykolu jsou úzce navázány na vývoj cen základní vstupní suroviny, tj. ethylenu. Rovněž tvrdily, že se rozdíl mezi cenami ethylenu a cenami ethylenglykolu od března 2019 do března 2020 prohloubil, což bylo údajně zapříčiněno dopadem stavu globální nabídky ethylenglykolu / poptávky po ethylenglykolu, který ovlivnila Čína, a že ziskovost výrobců v Unii byla negativně ovlivněna tímto rostoucím dopadem.

| (242) | Toto tvrzení je věcně nesprávné. Výrobci ethylenglykolu v Unii žádnou evropskou smluvní cenu nestanovují. Evropská smluvní cena je údaj o ceně v EU v daném čase, tedy index. Na trhu s více kupujícími a prodávajícími je cena rovnováhou mezi nabídkou a poptávkou na trhu, a nemůže ji proto stanovit jedna nebo několik stran nezávisle na ostatních. Cenu transakce nemůže stanovit samotný prodejce. Jelikož žadatel vystupuje pouze na straně prodeje, nemůže tento index ovlivnit. V praxi podává zprávy o evropské smluvní ceně několik poskytovatelů údajů. Tyto zprávy jsou vypracovávány a zveřejňovány nezávislými poradci pro trh. Bereme v úvahu čtyři hlavní poskytovatele: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) a Tecnon (13). Tito poradci pro trh vycházejí z anonymních průzkumů, které shromažďují informace o cenách dohodnutých mezi kupujícími a prodávajícími. Evropské smluvní ceny vykazované těmito společnostmi jsou obecně srovnatelné. Účast v průzkumech týkajících se evropské smluvní ceny je rovněž otevřena jakékoli straně, která na trhu prodává nebo kupuje ethylenglykol ve významných objemech, včetně dovozců. Evropská smluvní cena do určité míry kopíruje cenu ethylenglykolu v Asii, přičemž na prodejní cenu ethylenglykolu má vliv vývoj ceny ethylenu, který je hlavní surovinou. |
| --- | --- |

(242)

Toto tvrzení je věcně nesprávné. Výrobci ethylenglykolu v Unii žádnou evropskou smluvní cenu nestanovují. Evropská smluvní cena je údaj o ceně v EU v daném čase, tedy index. Na trhu s více kupujícími a prodávajícími je cena rovnováhou mezi nabídkou a poptávkou na trhu, a nemůže ji proto stanovit jedna nebo několik stran nezávisle na ostatních. Cenu transakce nemůže stanovit samotný prodejce. Jelikož žadatel vystupuje pouze na straně prodeje, nemůže tento index ovlivnit. V praxi podává zprávy o evropské smluvní ceně několik poskytovatelů údajů. Tyto zprávy jsou vypracovávány a zveřejňovány nezávislými poradci pro trh. Bereme v úvahu čtyři hlavní poskytovatele: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) a Tecnon (13). Tito poradci pro trh vycházejí z anonymních průzkumů, které shromažďují informace o cenách dohodnutých mezi kupujícími a prodávajícími. Evropské smluvní ceny vykazované těmito společnostmi jsou obecně srovnatelné. Účast v průzkumech týkajících se evropské smluvní ceny je rovněž otevřena jakékoli straně, která na trhu prodává nebo kupuje ethylenglykol ve významných objemech, včetně dovozců. Evropská smluvní cena do určité míry kopíruje cenu ethylenglykolu v Asii, přičemž na prodejní cenu ethylenglykolu má vliv vývoj ceny ethylenu, který je hlavní surovinou.

10

11

12

13

| (243) | Na trhu Unie se ethylenglykol prodává na základě dlouhodobé smlouvy nebo jednorázového prodeje (dále jen „spotový prodej“). Podle odhadů představuje prodej uskutečněný na základě smluvních podmínek přibližně 80 % celkového prodeje v Unii a zbývajících 20 % představuje spotový prodej. Při smluvním prodeji je vzorec pro výpočet ceny založen na evropské smluvní ceně snížené o slevu. Ačkoli je evropská smluvní cena měsíčním indexem zveřejňovaným v informacích o trhu, jak je objasněno ve 242. bodě odůvodnění, sleva má důvěrnou povahu. Konkurence mezi prodejci je založena na slevě. Smluvní cena se sjednává měsíčně, a jelikož je ethylenglykol komoditou obchodovanou na velmi transparentním trhu, na kterém se účastníci trhu rychle přizpůsobují situaci vytvořené dumpingovým dovozem, je ovlivněna spotovými cenami. I kdyby vývozci v Saúdské Arábii a USA stanovili svou prodejní cenu na trhu Unie na úrovni evropské smluvní ceny, stlačili prodejní cenu ethylenglykolu tím, že zvýšili slevu nabízenou kupujícím. Způsobenou újmu na trhu Unie proto nelze přičíst samotnému indexu evropské smluvní ceny. Újma byla způsobena přílivem levného dovozu na trh Unie, který stlačil spotové a smluvní ceny ve prospěch kupujících. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(243)

Na trhu Unie se ethylenglykol prodává na základě dlouhodobé smlouvy nebo jednorázového prodeje (dále jen „spotový prodej“). Podle odhadů představuje prodej uskutečněný na základě smluvních podmínek přibližně 80 % celkového prodeje v Unii a zbývajících 20 % představuje spotový prodej. Při smluvním prodeji je vzorec pro výpočet ceny založen na evropské smluvní ceně snížené o slevu. Ačkoli je evropská smluvní cena měsíčním indexem zveřejňovaným v informacích o trhu, jak je objasněno ve 242. bodě odůvodnění, sleva má důvěrnou povahu. Konkurence mezi prodejci je založena na slevě. Smluvní cena se sjednává měsíčně, a jelikož je ethylenglykol komoditou obchodovanou na velmi transparentním trhu, na kterém se účastníci trhu rychle přizpůsobují situaci vytvořené dumpingovým dovozem, je ovlivněna spotovými cenami. I kdyby vývozci v Saúdské Arábii a USA stanovili svou prodejní cenu na trhu Unie na úrovni evropské smluvní ceny, stlačili prodejní cenu ethylenglykolu tím, že zvýšili slevu nabízenou kupujícím. Způsobenou újmu na trhu Unie proto nelze přičíst samotnému indexu evropské smluvní ceny. Újma byla způsobena přílivem levného dovozu na trh Unie, který stlačil spotové a smluvní ceny ve prospěch kupujících. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

5.2.9.   Cena ropy

Cena ropy

| (244) | Výbor CPME a sdružení CIRFS tvrdily, že příčinou poklesu ceny ethylenglykolu v Unii byl pokles ceny ropy, ke kterému došlo v druhé části období šetření, a nikoli dumpingový dovoz z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(244)

Výbor CPME a sdružení CIRFS tvrdily, že příčinou poklesu ceny ethylenglykolu v Unii byl pokles ceny ropy, ke kterému došlo v druhé části období šetření, a nikoli dumpingový dovoz z dotčených zemí.

| (245) | Jak je uvedeno ve 234. bodě odůvodnění, v Unii je výroba ethylenu založena na naftě, tedy výrobku získaném rafinací ropy. Náklady na ethylen a jeho cenu i náklady na ethylenglykol a jeho cenu proto ovlivňuje vývoj ceny ropy. Jak je vysvětleno ve 205. bodě odůvodnění, výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily o 13 %, zatímco prodejní cena ethylenglykolu poklesla mnohem více, a to o 40 %. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(245)

Jak je uvedeno ve 234. bodě odůvodnění, v Unii je výroba ethylenu založena na naftě, tedy výrobku získaném rafinací ropy. Náklady na ethylen a jeho cenu i náklady na ethylenglykol a jeho cenu proto ovlivňuje vývoj ceny ropy. Jak je vysvětleno ve 205. bodě odůvodnění, výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily o 13 %, zatímco prodejní cena ethylenglykolu poklesla mnohem více, a to o 40 %. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.2.10.   
  „Obchodní válka“ mezi USA a Čínou

„Obchodní válka“ mezi USA a Čínou

| (246) | V srpnu 2018 uložila Čína na ethylenglykol z USA dodatečné dovozní clo ve výši 25 %, což údajně mělo přesměrovat vývoz výrobců v USA z Číny do Unie. Několik zúčastněných stran (společnosti Mitsubishi Corporation, Arteco a Oxyde) proto tvrdilo, že hlavní příčinou újmy bylo zhoršení obchodních vztahů mezi Čínou a USA. Tyto strany dále uvedly, že po zavedení přechodných výjimek z tohoto cla v roce 2020 se situace na trhu Unie vrátí do původního stavu, který existoval před uložením tohoto cla. |
| --- | --- |

(246)

V srpnu 2018 uložila Čína na ethylenglykol z USA dodatečné dovozní clo ve výši 25 %, což údajně mělo přesměrovat vývoz výrobců v USA z Číny do Unie. Několik zúčastněných stran (společnosti Mitsubishi Corporation, Arteco a Oxyde) proto tvrdilo, že hlavní příčinou újmy bylo zhoršení obchodních vztahů mezi Čínou a USA. Tyto strany dále uvedly, že po zavedení přechodných výjimek z tohoto cla v roce 2020 se situace na trhu Unie vrátí do původního stavu, který existoval před uložením tohoto cla.

| (247) | Tyto okolnosti jsou nepodstatné, protože právní normou, kterou stanoví základní nařízení a antidumpingová dohoda WTO, je existence újmy způsobené dumpingovým dovozem – nikoli politické nebo jiné vnější okolnosti, které mohou s těmito praktikami souviset. Komise každopádně podotýká, že ačkoli byla omezení skutečně uvolněna, dodatečné clo se i nadále uplatňuje a není jasné, jak se situace bude dále vyvíjet. Výrobní odvětví ethylenglykolu v USA se navíc zaměřuje na vývoz a zvyšování své výrobní kapacity. Čínské výrobní odvětví ethylenglykolu rovněž zvyšuje svou výrobní kapacitu s cílem stát se soběstačným. Výrobci v USA tedy budou mít pravděpodobně i nadále velký zájem o trh Unie, a to bez ohledu na případný spor mezi USA a Čínou. |
| --- | --- |

(247)

Tyto okolnosti jsou nepodstatné, protože právní normou, kterou stanoví základní nařízení a antidumpingová dohoda WTO, je existence újmy způsobené dumpingovým dovozem – nikoli politické nebo jiné vnější okolnosti, které mohou s těmito praktikami souviset. Komise každopádně podotýká, že ačkoli byla omezení skutečně uvolněna, dodatečné clo se i nadále uplatňuje a není jasné, jak se situace bude dále vyvíjet. Výrobní odvětví ethylenglykolu v USA se navíc zaměřuje na vývoz a zvyšování své výrobní kapacity. Čínské výrobní odvětví ethylenglykolu rovněž zvyšuje svou výrobní kapacitu s cílem stát se soběstačným. Výrobci v USA tedy budou mít pravděpodobně i nadále velký zájem o trh Unie, a to bez ohledu na případný spor mezi USA a Čínou.

5.2.11.   Celosvětové stlačení cen během posuzovaného období

Celosvětové stlačení cen během posuzovaného období

| (248) | Několik zúčastněných stran (společnost Mitsubishi a sdružení CIRFS) tvrdilo, že újmu výrobní odvětví Unie utrpělo ve stejnou dobu, kdy došlo k jednomu z největších stlačení celosvětových cen ethylenglykolu za posledních deset let, které se netýkalo výlučně jen trhu Unie, ale cen na celosvětovém trhu. Tyto strany tvrdily, že při výrazném zvýšení celosvětové kapacity ethylenglykolu a nedostatečné odpovídající celosvětové poptávce na samotném konci roku 2018 Čína zvýšila kapacitu o [1,5 až 2,5] milionu tun ročně. V listopadu 2019 činila celková celosvětová kapacita ethylenglykolu přibližně [37,5 až 38,5] milionu tun ročně, což představuje převis nabídky ve výši přibližně [10 až 20] %, nicméně v průběhu roku 2020 došlo k dalšímu významnému zvýšení kapacity. Újma proto byla údajně způsobena spíše historicky nízkými cenami na celosvětových trzích než jakýmkoli dumpingem. |
| --- | --- |

(248)

Několik zúčastněných stran (společnost Mitsubishi a sdružení CIRFS) tvrdilo, že újmu výrobní odvětví Unie utrpělo ve stejnou dobu, kdy došlo k jednomu z největších stlačení celosvětových cen ethylenglykolu za posledních deset let, které se netýkalo výlučně jen trhu Unie, ale cen na celosvětovém trhu. Tyto strany tvrdily, že při výrazném zvýšení celosvětové kapacity ethylenglykolu a nedostatečné odpovídající celosvětové poptávce na samotném konci roku 2018 Čína zvýšila kapacitu o [1,5 až 2,5] milionu tun ročně. V listopadu 2019 činila celková celosvětová kapacita ethylenglykolu přibližně [37,5 až 38,5] milionu tun ročně, což představuje převis nabídky ve výši přibližně [10 až 20] %, nicméně v průběhu roku 2020 došlo k dalšímu významnému zvýšení kapacity. Újma proto byla údajně způsobena spíše historicky nízkými cenami na celosvětových trzích než jakýmkoli dumpingem.

| (249) | Tyto okolnosti by mohly v konečném důsledku objasnit, proč se dovoz v Unii prodával za dumpingové ceny. Skutečností však je, že tento dumpingový dovoz uskutečňovaný za výše uvedené ceny a ve výše uvedeném objemu způsobuje podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie – použitelná právní norma, kterou stanoví základní nařízení a antidumpingová dohoda WTO, nepředjímá analýzu důvodů, na nichž je založeno rozhodnutí o uskutečnění dumpingového dovozu. Šetření odhalilo, že nadměrná kapacita výroby ethylenglykolu skutečně existuje. Výrobci v Saúdské Arábii a USA svou výrobní kapacitu výrazně zvýšili a vývozci v USA mají podle odhadů v úmyslu zvýšit svou výrobní kapacitu s cílem dosáhnout přibližně 6 milionů tun ročně. Z důvodu této nadměrné kapacity hledali vyvážející výrobci v USA a Saúdské Arábii trhy, a proto během období šetření prodávali na trhu Unie vysoký objem ethylenglykolu za dumpingové ceny. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(249)

Tyto okolnosti by mohly v konečném důsledku objasnit, proč se dovoz v Unii prodával za dumpingové ceny. Skutečností však je, že tento dumpingový dovoz uskutečňovaný za výše uvedené ceny a ve výše uvedeném objemu způsobuje podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie – použitelná právní norma, kterou stanoví základní nařízení a antidumpingová dohoda WTO, nepředjímá analýzu důvodů, na nichž je založeno rozhodnutí o uskutečnění dumpingového dovozu. Šetření odhalilo, že nadměrná kapacita výroby ethylenglykolu skutečně existuje. Výrobci v Saúdské Arábii a USA svou výrobní kapacitu výrazně zvýšili a vývozci v USA mají podle odhadů v úmyslu zvýšit svou výrobní kapacitu s cílem dosáhnout přibližně 6 milionů tun ročně. Z důvodu této nadměrné kapacity hledali vyvážející výrobci v USA a Saúdské Arábii trhy, a proto během období šetření prodávali na trhu Unie vysoký objem ethylenglykolu za dumpingové ceny. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.2.12.   Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo

Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo

| (250) | Společnost SABIC tvrdila, že se na ni obrátil jeden výrobce v Unii s cílem uvést ethylenglykol na trh Unie a že několik společností ve spojení s výrobci v Unii (jak je uvedeno ve 40. bodě odůvodnění) dováželo ethylenglykol ze Saúdské Arábie, a proto si újmu výrobní odvětví Unie způsobilo samo. |
| --- | --- |

(250)

Společnost SABIC tvrdila, že se na ni obrátil jeden výrobce v Unii s cílem uvést ethylenglykol na trh Unie a že několik společností ve spojení s výrobci v Unii (jak je uvedeno ve 40. bodě odůvodnění) dováželo ethylenglykol ze Saúdské Arábie, a proto si újmu výrobní odvětví Unie způsobilo samo.

| (251) | Ohledně tvrzení, že se jeden výrobce v Unii obrátil na společnost SABIC s cílem uvést saúdskoarabský ethylenglykol na trh Unie, šetření odhalilo, že smlouva mezi společností SABIC a dotčeným výrobcem v Unii nebyla uzavřena. Dotčený výrobce v Unii se v tomto ohledu obrátil na společnost SABIC proto, že kvůli stlačení cen na trhu Unie, které způsobilo značné ztráty, hledal další způsoby, jak by mohl pokračovat ve svých činnostech na trhu ethylenglykolu v Unii. Tato skutečnost jen potvrzuje nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(251)

Ohledně tvrzení, že se jeden výrobce v Unii obrátil na společnost SABIC s cílem uvést saúdskoarabský ethylenglykol na trh Unie, šetření odhalilo, že smlouva mezi společností SABIC a dotčeným výrobcem v Unii nebyla uzavřena. Dotčený výrobce v Unii se v tomto ohledu obrátil na společnost SABIC proto, že kvůli stlačení cen na trhu Unie, které způsobilo značné ztráty, hledal další způsoby, jak by mohl pokračovat ve svých činnostech na trhu ethylenglykolu v Unii. Tato skutečnost jen potvrzuje nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.2.13.   Dovoz PET do Unie

Dovoz PET do Unie

| (252) | Několik zúčastněných stran, společnosti Arteco, HELM a Oxyde, bez předložení jakýchkoli podpůrných důkazů tvrdily, že spotřebu ethylenglykolu ovlivnilo zvýšení dovozu PET do Unie. |
| --- | --- |

(252)

Několik zúčastněných stran, společnosti Arteco, HELM a Oxyde, bez předložení jakýchkoli podpůrných důkazů tvrdily, že spotřebu ethylenglykolu ovlivnilo zvýšení dovozu PET do Unie.

| (253) | Toto tvrzení je z faktického hlediska chybné. Dovoz PET do Unie během posuzovaného období kolísal. A jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění, spotřeba na volném trhu byla do konce období šetření relativně stabilní. Toto tvrzení je tudíž zamítnuto.










  Tabulka 13


  Celkový dovoz PET |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| Objem | 706 254 645 | 704 017 403 | 877 616 849 | 797 676 108 |
| Index | 100 | 100 | 124 | 113 |
| Zdroj: Eurostat |

(253)

Toto tvrzení je z faktického hlediska chybné. Dovoz PET do Unie během posuzovaného období kolísal. A jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění, spotřeba na volném trhu byla do konce období šetření relativně stabilní. Toto tvrzení je tudíž zamítnuto.

Tabulka 13

Tabulka 13

Celkový dovoz PET

Celkový dovoz PET

2017

2018

2019

Období šetření

Objem

706 254 645

704 017 403

877 616 849

797 676 108

Index

Index

100

100

100

100

124

124

113

113

Zdroj: Eurostat

Zdroj: Eurostat

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (254) | K podstatnému zvýšení dovozu za dumpingové ceny a podílu dotčených zemí na trhu došlo ve stejné době, kdy došlo k významnému poklesu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, společně se stlačením cen a zhoršenou finanční situací výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(254)

K podstatnému zvýšení dovozu za dumpingové ceny a podílu dotčených zemí na trhu došlo ve stejné době, kdy došlo k významnému poklesu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, společně se stlačením cen a zhoršenou finanční situací výrobního odvětví Unie.

| (255) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky všech ostatních činitelů na negativní vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o klesající objem výroby a prodeje, ztrátu podílu na trhu, stlačení cen, negativní ziskovost, návratnost investic a peněžní tok, byly pouze malé. |
| --- | --- |

(255)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky všech ostatních činitelů na negativní vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o klesající objem výroby a prodeje, ztrátu podílu na trhu, stlačení cen, negativní ziskovost, návratnost investic a peněžní tok, byly pouze malé.

| (256) | Na základě výše uvedeného dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, nezmírnily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Tato újma spočívá v poklesu objemu výroby a prodeje, ztrátě podílu na trhu, stlačení cen, negativní ziskovosti, návratnosti investic a peněžním toku. |
| --- | --- |

(256)

Na základě výše uvedeného dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, nezmírnily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Tato újma spočívá v poklesu objemu výroby a prodeje, ztrátě podílu na trhu, stlačení cen, negativní ziskovosti, návratnosti investic a peněžním toku.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

| (257) | Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(257)

Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie.

6.1.   Rozpětí újmy

Rozpětí újmy

| (258) | Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie dokázalo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a 2d základního nařízení. |
| --- | --- |

(258)

Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie dokázalo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a 2d základního nařízení.

| (259) | V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto činitele: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčených zemí, míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %. |
| --- | --- |

(259)

V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto činitele: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčených zemí, míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %.

| (260) | Objem dovozu z dotčených zemí významně vzrostl a dovozní ceny od roku 2019 prudce poklesly (jak je uvedeno v tabulkách 2 a 3), v důsledku čehož se výrobci v Unii stali nerentabilními. S ohledem na tuto skutečnost Komise stanovila základní zisk na krytí celkových nákladů za běžných podmínek hospodářské soutěže na základě ziskovosti výrobců v Unii před prudkým nárůstem dumpingového dovozu, a to jako vážený průměr ziskových rozpětí zaznamenaných výrobci v Unii za roky 2017 a 2018. Takto vypočítaný základní zisk činí [17,5 až 19,5] %. |
| --- | --- |

(260)

Objem dovozu z dotčených zemí významně vzrostl a dovozní ceny od roku 2019 prudce poklesly (jak je uvedeno v tabulkách 2 a 3), v důsledku čehož se výrobci v Unii stali nerentabilními. S ohledem na tuto skutečnost Komise stanovila základní zisk na krytí celkových nákladů za běžných podmínek hospodářské soutěže na základě ziskovosti výrobců v Unii před prudkým nárůstem dumpingového dovozu, a to jako vážený průměr ziskových rozpětí zaznamenaných výrobci v Unii za roky 2017 a 2018. Takto vypočítaný základní zisk činí [17,5 až 19,5] %.

| (261) | Žádný z výrobců zařazených do vzorku nepožadoval podle čl. 7 odst. 2c základního nařízení zahrnutí ušlých investic nebo nákladů na výzkum a vývoj a inovace. |
| --- | --- |

(261)

Žádný z výrobců zařazených do vzorku nepožadoval podle čl. 7 odst. 2c základního nařízení zahrnutí ušlých investic nebo nákladů na výzkum a vývoj a inovace.

| (262) | Na základě těchto skutečností činí cena nepůsobící újmu [610 až 746] EUR za tunu. Ta byla získána uplatněním výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši [17,5 až 19,5] % na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření. |
| --- | --- |

(262)

Na základě těchto skutečností činí cena nepůsobící újmu [610 až 746] EUR za tunu. Ta byla získána uplatněním výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši [17,5 až 19,5] % na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.

| (263) | V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. |
| --- | --- |

(263)

V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2.

| (264) | Tyto náklady zahrnovaly dodatečné budoucí náklady (tj. po odečtení skutečných nákladů vzniklých v období šetření) na zajištění souladu se systémem EU pro obchodování s emisemi (dále je „systém EU ETS“) a směrnicí EU o průmyslových emisích. Systém EU ETS je základním kamenem politiky EU pro dosažení souladu s mnohostrannými dohodami o životním prostředí. Směrnice EU o průmyslových emisích je dalším základním nástrojem EU pro regulaci emisí znečišťujících látek z průmyslových zařízení, která rovněž zajišťuje soulad s mnohostrannými environmentálními dohodami. |
| --- | --- |

(264)

Tyto náklady zahrnovaly dodatečné budoucí náklady (tj. po odečtení skutečných nákladů vzniklých v období šetření) na zajištění souladu se systémem EU pro obchodování s emisemi (dále je „systém EU ETS“) a směrnicí EU o průmyslových emisích. Systém EU ETS je základním kamenem politiky EU pro dosažení souladu s mnohostrannými dohodami o životním prostředí. Směrnice EU o průmyslových emisích je dalším základním nástrojem EU pro regulaci emisí znečišťujících látek z průmyslových zařízení, která rovněž zajišťuje soulad s mnohostrannými environmentálními dohodami.

| (265) | Tyto náklady na zajištění souladu se systémem EU ETS byly vypočteny na základě průměrných odhadovaných dodatečných emisních povolenek EU, které budou muset být zakoupeny během období uplatňování opatření (2021–2025). Od emisních povolenek EU použitých při výpočtu byly odečteny dostupné bezplatné povolenky a použité povolenky EU byly upraveny, aby se zajistilo, že se týkají výhradně dotčeného výrobku. Náklady na emisní povolenky EU byly stanoveny na základě údajů od společnosti Bloomberg New Energy Finance (obdržené dne 7. února 2021). Průměrná předpokládaná cena za povolenky EU pro období 2021–2025 činí 36,24 EUR za tunu emisí CO2. Náklady na zajištění souladu se směrnicí EU o průmyslových emisích byly vypočítány na základě údajů, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku a které Komise podrobila křížové kontrole. Poznámka ke spisu týkající se způsobu, jakým Komise určila tyto budoucí náklady na dodržování předpisů, je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí v příslušné dokumentaci. |
| --- | --- |

(265)

Tyto náklady na zajištění souladu se systémem EU ETS byly vypočteny na základě průměrných odhadovaných dodatečných emisních povolenek EU, které budou muset být zakoupeny během období uplatňování opatření (2021–2025). Od emisních povolenek EU použitých při výpočtu byly odečteny dostupné bezplatné povolenky a použité povolenky EU byly upraveny, aby se zajistilo, že se týkají výhradně dotčeného výrobku. Náklady na emisní povolenky EU byly stanoveny na základě údajů od společnosti Bloomberg New Energy Finance (obdržené dne 7. února 2021). Průměrná předpokládaná cena za povolenky EU pro období 2021–2025 činí 36,24 EUR za tunu emisí CO2. Náklady na zajištění souladu se směrnicí EU o průmyslových emisích byly vypočítány na základě údajů, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku a které Komise podrobila křížové kontrole. Poznámka ke spisu týkající se způsobu, jakým Komise určila tyto budoucí náklady na dodržování předpisů, je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí v příslušné dokumentaci.

| (266) | Komise tyto budoucí náklady na dodržování předpisů stanovila ve výši [0,7 až 0,9] % výrobních nákladů v období šetření a přičetla je k ceně nepůsobící újmu uvedené ve 262. bodě odůvodnění, čímž získala celkovou cenu nepůsobící újmu za obdobný výrobek pro výrobní odvětví Unie, a to ve výši [616 až 752] EUR za tunu. |
| --- | --- |

(266)

Komise tyto budoucí náklady na dodržování předpisů stanovila ve výši [0,7 až 0,9] % výrobních nákladů v období šetření a přičetla je k ceně nepůsobící újmu uvedené ve 262. bodě odůvodnění, čímž získala celkovou cenu nepůsobící újmu za obdobný výrobek pro výrobní odvětví Unie, a to ve výši [616 až 752] EUR za tunu.

| (267) | Výši rozpětí prodeje pod cenou poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(267)

Výši rozpětí prodeje pod cenou poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (268) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 127. až 130. bod odůvodnění).








  Země | Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí (v %) | Prozatímní rozpětí újmy (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spojené státy americké | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % | 38,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | 84,9 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 13,5 % | 46,9 % |
| Všechny ostatní společnosti | 52,0 % | 115,0 % |
| Království Saúdská Arábie | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % | 61,4 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | 61,4 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | 61,4 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | 61,4 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | 61,4 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | 61,4 % |
| Všechny ostatní společnosti | 11,1 % | 61,4 % |

(268)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 127. až 130. bod odůvodnění).

Země

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)

Prozatímní rozpětí újmy (v %)

Spojené státy americké

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

38,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

84,9 %

Ostatní spolupracující společnosti

13,5 %

46,9 %

Všechny ostatní společnosti

52,0 %

115,0 %

Království Saúdská Arábie

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

61,4 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

61,4 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

61,4 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

61,4 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

61,4 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

61,4 %

Všechny ostatní společnosti

11,1 %

61,4 %

6.2.   Závěr ohledně úrovně opatření

Závěr ohledně úrovně opatření

| (269) | Na základě výše uvedeného posouzení by mělo být prozatímní antidumpingové clo stanoveno tak, jak je uvedeno níže, v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení:







  Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Spojené státy americké | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 13,5 % |
| Všechny ostatní společnosti | 52,0 % |
| Království Saúdská Arábie | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Všechny ostatní společnosti | 11,1 % |

(269)

Na základě výše uvedeného posouzení by mělo být prozatímní antidumpingové clo stanoveno tak, jak je uvedeno níže, v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení:

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Spojené státy americké

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Ostatní spolupracující společnosti

13,5 %

Všechny ostatní společnosti

52,0 %

Království Saúdská Arábie

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Všechny ostatní společnosti

11,1 %

7.   ZÁJEM UNIE

| (270) | Komise posoudila, zda by mohla v souladu s článkem 21 základního nařízení bez ohledu na zjištění dumpingu působícího újmu v tomto případě dospět k jasnému závěru, že není v zájmu Unie uložit dotčená opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků, uživatelů a dodavatelů. |
| --- | --- |

(270)

Komise posoudila, zda by mohla v souladu s článkem 21 základního nařízení bez ohledu na zjištění dumpingu působícího újmu v tomto případě dospět k jasnému závěru, že není v zájmu Unie uložit dotčená opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků, uživatelů a dodavatelů.

| (271) | Komise zaslala dotazníky známým zúčastněným stranám. Obdržela odpovědi na dotazník od dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení (společností Helm a Oxyde), a sedmi uživatelů (společností Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale). |
| --- | --- |

(271)

Komise zaslala dotazníky známým zúčastněným stranám. Obdržela odpovědi na dotazník od dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení (společností Helm a Oxyde), a sedmi uživatelů (společností Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale).

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (272) | V Unii působí dvanáct výrobců seskupených do devíti skupin výrobců ethylenglykolu. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět ztracený podíl na trhu a zároveň zlepšit ziskovost na úroveň považovanou za udržitelnou. |
| --- | --- |

(272)

V Unii působí dvanáct výrobců seskupených do devíti skupin výrobců ethylenglykolu. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět ztracený podíl na trhu a zároveň zlepšit ziskovost na úroveň považovanou za udržitelnou.

| (273) | Výrobní odvětví Unie utrpělo újmu v takovém rozsahu, že je jeho situace neudržitelná vzhledem k vysoké úrovni ztrát (–10,8 % až –13,2 % v období šetření), která je výsledkem současného účinku mimořádně nízkých cen (pokles o 40 % na volném trhu) a poklesu objemu prodeje (–18 % na volném trhu) a výroby (–19 %), který vytvořil tlak na náklady. |
| --- | --- |

(273)

Výrobní odvětví Unie utrpělo újmu v takovém rozsahu, že je jeho situace neudržitelná vzhledem k vysoké úrovni ztrát (–10,8 % až –13,2 % v období šetření), která je výsledkem současného účinku mimořádně nízkých cen (pokles o 40 % na volném trhu) a poklesu objemu prodeje (–18 % na volném trhu) a výroby (–19 %), který vytvořil tlak na náklady.

| (274) | Uložení opatření je klíčové pro udržení významného dopadu dumpingového dovozu pod kontrolou a pro zachování výroby ethylenglykolu v Unii. V případě neuložení opatření by dvojí tlak vyvíjený ze strany stlačení cen a poklesu prodeje a výroby ve skutečnosti zabránil výrobnímu odvětví Unie v dosažení jakýchkoli zisků. To by tak bylo nuceno přerušit výrobu pro otevřený trh, přičemž by prakticky vymizeli výrobci výrobního odvětví Unie, kteří by nebyli spojeni se zájmy Saúdské Arábie a USA. |
| --- | --- |

(274)

Uložení opatření je klíčové pro udržení významného dopadu dumpingového dovozu pod kontrolou a pro zachování výroby ethylenglykolu v Unii. V případě neuložení opatření by dvojí tlak vyvíjený ze strany stlačení cen a poklesu prodeje a výroby ve skutečnosti zabránil výrobnímu odvětví Unie v dosažení jakýchkoli zisků. To by tak bylo nuceno přerušit výrobu pro otevřený trh, přičemž by prakticky vymizeli výrobci výrobního odvětví Unie, kteří by nebyli spojeni se zájmy Saúdské Arábie a USA.

| (275) | Tento tlak se má podle specializovaných poradců, kteří pečlivě sledují trh, například společností Wood Mackenzie a ISIC, s rostoucí celosvětovou nadměrnou kapacitou ještě zvyšovat. V letech 2021–2022 dojde díky Číně a USA ke zvýšení kapacity, která převýší poptávku o několik milionů tun. Významné zvyšování čínské kapacity bude postupně snižovat příležitosti USA pro vývoz do Číny, v důsledku čehož budou tyto státy ještě intenzivněji hledat odbytiště na jiných trzích. Bude se to především týkat vývozu, včetně vývozu do Unie, protože poptávka v USA by měla vzrůst jen nepatrně. Společně s přístupem Saúdské Arábie založeným na snižování cen (klíčovém způsobu, jak si zajistit přítomnost na tomto cenově orientovaném trhu) se jeví trvalý cenový tlak jako pravděpodobný. Společná přítomnost USA a Saúdské Arábie na trhu Unie tedy pravděpodobně způsobí další újmu již tak nepříznivě se vyvíjejícímu výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(275)

Tento tlak se má podle specializovaných poradců, kteří pečlivě sledují trh, například společností Wood Mackenzie a ISIC, s rostoucí celosvětovou nadměrnou kapacitou ještě zvyšovat. V letech 2021–2022 dojde díky Číně a USA ke zvýšení kapacity, která převýší poptávku o několik milionů tun. Významné zvyšování čínské kapacity bude postupně snižovat příležitosti USA pro vývoz do Číny, v důsledku čehož budou tyto státy ještě intenzivněji hledat odbytiště na jiných trzích. Bude se to především týkat vývozu, včetně vývozu do Unie, protože poptávka v USA by měla vzrůst jen nepatrně. Společně s přístupem Saúdské Arábie založeným na snižování cen (klíčovém způsobu, jak si zajistit přítomnost na tomto cenově orientovaném trhu) se jeví trvalý cenový tlak jako pravděpodobný. Společná přítomnost USA a Saúdské Arábie na trhu Unie tedy pravděpodobně způsobí další újmu již tak nepříznivě se vyvíjejícímu výrobnímu odvětví Unie.

| (276) | Opatření by zmírnila velkou část dvojího tlaku vytvořeného dumpingovým dovozem, což by výrobnímu odvětví umožnilo zvýšit jak ceny, tak objemy (prodeje, výroby a využití kapacity). Příslušná úroveň opatření by umožnila zamezit finančním ztrátám, které ohrožují vývoj výrobního odvětví Unie v blízké budoucnosti. |
| --- | --- |

(276)

Opatření by zmírnila velkou část dvojího tlaku vytvořeného dumpingovým dovozem, což by výrobnímu odvětví umožnilo zvýšit jak ceny, tak objemy (prodeje, výroby a využití kapacity). Příslušná úroveň opatření by umožnila zamezit finančním ztrátám, které ohrožují vývoj výrobního odvětví Unie v blízké budoucnosti.

| (277) | Komise proto dospěla k závěru, že by uložení prozatímních opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(277)

Komise proto dospěla k závěru, že by uložení prozatímních opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

7.2.   Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, uživatelů a dodavatelů

Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, uživatelů a dodavatelů

7.2.1.   Obecné informace

Obecné informace

| (278) | Šetřením bylo zjištěno, že přibližně 55 % spotřeby organického chemického ethylenglykolu v Unii slouží jako vstup pro výrobu polyethylentereftalátu (PET, který se používá pro výrobu plastových lahví); necelých 25 % ethylenglykolu se používá k výrobě chladicích kapalin do automobilových motorů a zbývající čtvrtina slouží jako surovina pro jiné průmyslové výrobky. |
| --- | --- |

(278)

Šetřením bylo zjištěno, že přibližně 55 % spotřeby organického chemického ethylenglykolu v Unii slouží jako vstup pro výrobu polyethylentereftalátu (PET, který se používá pro výrobu plastových lahví); necelých 25 % ethylenglykolu se používá k výrobě chladicích kapalin do automobilových motorů a zbývající čtvrtina slouží jako surovina pro jiné průmyslové výrobky.

| (279) | Pro analýzu zájmů dovozců/obchodníků a uživatelů v Unii jsou důležité tři skutečnosti. |
| --- | --- |

(279)

Pro analýzu zájmů dovozců/obchodníků a uživatelů v Unii jsou důležité tři skutečnosti.

| (280) | Zaprvé, neuložení opatření by vedlo k tomu, že by žadatel přerušil výrobu pro otevřený trh, čímž by se snížily dostupné zdroje dodávek na trhu Unie. Unie by tak byla závislá na dovozu ze třetích zemí – především ze Saúdské Arábie a USA. To by nebylo přínosné pro uživatele nejen z hlediska hospodářské soutěže, ale také z hlediska zabezpečení dodávek dovozců/obchodníků a uživatelů. |
| --- | --- |

(280)

Zaprvé, neuložení opatření by vedlo k tomu, že by žadatel přerušil výrobu pro otevřený trh, čímž by se snížily dostupné zdroje dodávek na trhu Unie. Unie by tak byla závislá na dovozu ze třetích zemí – především ze Saúdské Arábie a USA. To by nebylo přínosné pro uživatele nejen z hlediska hospodářské soutěže, ale také z hlediska zabezpečení dodávek dovozců/obchodníků a uživatelů.

| (281) | Zadruhé, Tchaj-wan, Singapur a Korea mají disponibilní zdroje alternativních dodávek a jejich nevyužitá kapacita by mohla podle specializovaných poradců plně pokrýt objem dovozu ze Saúdské Arábie a USA, pokud by nastal nepravděpodobný případ, že by tento dovoz vymizel. Je však důležité připomenout, že účelem uložení antidumpingových opatření není zastavení dovozu, ale obnovení rovných podmínek na trhu Unie. |
| --- | --- |

(281)

Zadruhé, Tchaj-wan, Singapur a Korea mají disponibilní zdroje alternativních dodávek a jejich nevyužitá kapacita by mohla podle specializovaných poradců plně pokrýt objem dovozu ze Saúdské Arábie a USA, pokud by nastal nepravděpodobný případ, že by tento dovoz vymizel. Je však důležité připomenout, že účelem uložení antidumpingových opatření není zastavení dovozu, ale obnovení rovných podmínek na trhu Unie.

| (282) | Za třetí, navrhovaná opatření se většinou pohybují v rozmezí 8,5 % až 13,5 % – tato úroveň je významná, ale nikoli nepřiměřeně vysoká. |
| --- | --- |

(282)

Za třetí, navrhovaná opatření se většinou pohybují v rozmezí 8,5 % až 13,5 % – tato úroveň je významná, ale nikoli nepřiměřeně vysoká.

7.3.   Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení

| (283) | Úroveň spolupráce dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, byla vysoká, přičemž spolupracovaly dvě hlavní společnosti z tohoto vysoce koncentrovaného odvětví. Na tyto společnosti připadá převážná většina dovozu z USA. Dovážejí rovněž ze Saúdské Arábie, i když v mnohem menším objemu. Většinu objemu ze Saúdské Arábie dovážejí na trh Unie dovozci ve spojení se společností SABIC. |
| --- | --- |

(283)

Úroveň spolupráce dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, byla vysoká, přičemž spolupracovaly dvě hlavní společnosti z tohoto vysoce koncentrovaného odvětví. Na tyto společnosti připadá převážná většina dovozu z USA. Dovážejí rovněž ze Saúdské Arábie, i když v mnohem menším objemu. Většinu objemu ze Saúdské Arábie dovážejí na trh Unie dovozci ve spojení se společností SABIC.

| (284) | I když jsou oba dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, proti uložení opatření, dopad těchto opatření by nebyl nepřiměřený. Část tohoto cla lze přenést na uživatele (zejména v segmentech chladicích kapalin a jiného průmyslového využití – viz níže). U jednoho dovozce netvoří jeho činnost spojená s ethylenglykolem v Unii významnou část jeho obratu, takže i plná výše cla by měla na jeho obchodní činnost jen malý dopad. U druhého dovozce je jeho činnost spojená s ethylenglykolem na trhu Unie významnější a clo by pro něj mohlo mít větší dopad. Tento dopad se bude odvíjet od schopnosti zacílit na segment, ve kterém lze zvýšení cen snáze částečně nebo v plném rozsahu přenést na uživatele. Šetření každopádně odhalilo, že finanční situace této společnosti není zcela závislá na okolnostech týkajících se ethylenglykolu. |
| --- | --- |

(284)

I když jsou oba dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, proti uložení opatření, dopad těchto opatření by nebyl nepřiměřený. Část tohoto cla lze přenést na uživatele (zejména v segmentech chladicích kapalin a jiného průmyslového využití – viz níže). U jednoho dovozce netvoří jeho činnost spojená s ethylenglykolem v Unii významnou část jeho obratu, takže i plná výše cla by měla na jeho obchodní činnost jen malý dopad. U druhého dovozce je jeho činnost spojená s ethylenglykolem na trhu Unie významnější a clo by pro něj mohlo mít větší dopad. Tento dopad se bude odvíjet od schopnosti zacílit na segment, ve kterém lze zvýšení cen snáze částečně nebo v plném rozsahu přenést na uživatele. Šetření každopádně odhalilo, že finanční situace této společnosti není zcela závislá na okolnostech týkajících se ethylenglykolu.

| (285) | Všichni dovozci/obchodníci mají k dispozici i jiné zdroje dodávek, kterými lze zmírnit dopad opatření. |
| --- | --- |

(285)

Všichni dovozci/obchodníci mají k dispozici i jiné zdroje dodávek, kterými lze zmírnit dopad opatření.

| (286) | Z těchto důvodů byl učiněn závěr, že dopad opatření nebude pro dovozce/obchodníky nepřiměřený. |
| --- | --- |

(286)

Z těchto důvodů byl učiněn závěr, že dopad opatření nebude pro dovozce/obchodníky nepřiměřený.

7.4.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (287) | Odpovědi byly obdrženy od uživatelů ze všech tří segmentů navazující výroby s použitím ethylenglykolu, kteří vyjádřili nesouhlas s uložením opatření. |
| --- | --- |

(287)

Odpovědi byly obdrženy od uživatelů ze všech tří segmentů navazující výroby s použitím ethylenglykolu, kteří vyjádřili nesouhlas s uložením opatření.

| (288) | Segment chladicích kapalin, ve kterém je ethylenglykol klíčovým vstupem, je rozdělen do dvou hlavních dílčích segmentů. Automobilové společnosti (až polovina segmentu chladicích kapalin) vyžadují specifické, certifikované složení výrobků a zaručený a stabilní tok dodávek. Jak je vysvětleno výše ve 274. bodě odůvodnění, opatření by přispěla k zajištění stabilního toku dodávek tím, že by zachovala domácí výrobu. Vzhledem k velmi malému dopadu chladicích kapalin na náklady na automobily lze clo v tomto dílčím segmentu s největší pravděpodobností do velké míry přenést na uživatele. Dopad na uživatele by v tomto segmentu v případě uložení opatření proto nebyl nepřiměřený. |
| --- | --- |

(288)

Segment chladicích kapalin, ve kterém je ethylenglykol klíčovým vstupem, je rozdělen do dvou hlavních dílčích segmentů. Automobilové společnosti (až polovina segmentu chladicích kapalin) vyžadují specifické, certifikované složení výrobků a zaručený a stabilní tok dodávek. Jak je vysvětleno výše ve 274. bodě odůvodnění, opatření by přispěla k zajištění stabilního toku dodávek tím, že by zachovala domácí výrobu. Vzhledem k velmi malému dopadu chladicích kapalin na náklady na automobily lze clo v tomto dílčím segmentu s největší pravděpodobností do velké míry přenést na uživatele. Dopad na uživatele by v tomto segmentu v případě uložení opatření proto nebyl nepřiměřený.

| (289) | Na druhou stranu dílčí segment následného trhu zahrnuje základní produkty, u nichž je přenášení cen obtížnější. Situace spolupracujícího uživatele v tomto segmentu nenaznačuje, že by byl dopad opatření nepřiměřený. Všichni dovozci/obchodníci mají každopádně k dispozici i jiné zdroje dodávek, kterými lze zmírnit dopad opatření. |
| --- | --- |

(289)

Na druhou stranu dílčí segment následného trhu zahrnuje základní produkty, u nichž je přenášení cen obtížnější. Situace spolupracujícího uživatele v tomto segmentu nenaznačuje, že by byl dopad opatření nepřiměřený. Všichni dovozci/obchodníci mají každopádně k dispozici i jiné zdroje dodávek, kterými lze zmírnit dopad opatření.

| (290) | Spolupracovali tři uživatelé ze segmentu dalších průmyslových výrobků (vlákna, fólie, pryskyřice). Není k dispozici žádný jasný vzorec dopadu opatření. Dopad by se mohl pohybovat v rozpětí od nepatrného až po významný. Tento smíšený dopad poukazuje na to, že situace jednotlivých společností je velmi individuální a nesouvisí s úrovní cen ethylenglykolu, ale s jinými faktory. Opatření by tak neměla být pro budoucí činnost těchto společností rozhodující. Z těchto skutečností nevyplývá nepřiměřený dopad na tyto uživatele, zejména s ohledem na to, že opatření jsou vyvážena dlouhodobějšími výhodami pro výrobní odvětví Unie spočívajícími v rozmanitosti a stabilitě dodávek, které by v případě neuložení opatření neexistovaly. |
| --- | --- |

(290)

Spolupracovali tři uživatelé ze segmentu dalších průmyslových výrobků (vlákna, fólie, pryskyřice). Není k dispozici žádný jasný vzorec dopadu opatření. Dopad by se mohl pohybovat v rozpětí od nepatrného až po významný. Tento smíšený dopad poukazuje na to, že situace jednotlivých společností je velmi individuální a nesouvisí s úrovní cen ethylenglykolu, ale s jinými faktory. Opatření by tak neměla být pro budoucí činnost těchto společností rozhodující. Z těchto skutečností nevyplývá nepřiměřený dopad na tyto uživatele, zejména s ohledem na to, že opatření jsou vyvážena dlouhodobějšími výhodami pro výrobní odvětví Unie spočívajícími v rozmanitosti a stabilitě dodávek, které by v případě neuložení opatření neexistovaly.

| (291) | Segment PET představuje téměř 55 % celkového využití ethylenglykolu. Ethylenglykol tvoří přibližně jednu pětinu celkových nákladů na PET, jenž je výrobkem vystaveným velkému cenovému tlaku a u něhož jsou dosahovány jen malé zisky. Proto může být dopad v rozmezí jednoho až dvou procentních bodů z hlediska ziskovosti významný. |
| --- | --- |

(291)

Segment PET představuje téměř 55 % celkového využití ethylenglykolu. Ethylenglykol tvoří přibližně jednu pětinu celkových nákladů na PET, jenž je výrobkem vystaveným velkému cenovému tlaku a u něhož jsou dosahovány jen malé zisky. Proto může být dopad v rozmezí jednoho až dvou procentních bodů z hlediska ziskovosti významný.

| (292) | Šetření se zúčastnilo sedm společností patřících do čtyř skupin. Situace se u jednotlivých společností liší. Některým společnostem by se zisky sice snížily, avšak nadále by byly kladné; jiné společnosti s nízkou ziskovostí by se ocitly na hranici rentability; společnostem, které již zaznamenávají ztráty, by se tyto ztráty ještě prohloubily, i když v poměrně menším rozsahu. |
| --- | --- |

(292)

Šetření se zúčastnilo sedm společností patřících do čtyř skupin. Situace se u jednotlivých společností liší. Některým společnostem by se zisky sice snížily, avšak nadále by byly kladné; jiné společnosti s nízkou ziskovostí by se ocitly na hranici rentability; společnostem, které již zaznamenávají ztráty, by se tyto ztráty ještě prohloubily, i když v poměrně menším rozsahu.

| (293) | Situaci společností s nejhoršími výsledky strukturálně ovlivňují jiné faktory a jejich činnosti, a stovky jimi podporovaných pracovních míst tak v konečném důsledku neurčují navrhovaná opatření, jejichž dopad by tedy nebyl nepřiměřený. |
| --- | --- |

(293)

Situaci společností s nejhoršími výsledky strukturálně ovlivňují jiné faktory a jejich činnosti, a stovky jimi podporovaných pracovních míst tak v konečném důsledku neurčují navrhovaná opatření, jejichž dopad by tedy nebyl nepřiměřený.

| (294) | U společností, jejichž zisky by se pohybovaly na hranici rentability, by opatření jejich situaci nijak zásadně nezměnila. Tato situace by mohla vyžadovat přijetí vnějších opatření (např. opatření na ochranu obchodu v případě nekalého obchodu působícího újmu) nebo vnitřní úpravy jejich obchodního modelu za účelem posílení konkurenceschopnosti. I když dopad opatření nemusí být rozhodující, mohlo by být ohroženo několik stovek pracovních míst. |
| --- | --- |

(294)

U společností, jejichž zisky by se pohybovaly na hranici rentability, by opatření jejich situaci nijak zásadně nezměnila. Tato situace by mohla vyžadovat přijetí vnějších opatření (např. opatření na ochranu obchodu v případě nekalého obchodu působícího újmu) nebo vnitřní úpravy jejich obchodního modelu za účelem posílení konkurenceschopnosti. I když dopad opatření nemusí být rozhodující, mohlo by být ohroženo několik stovek pracovních míst.

| (295) | Na společnosti, které trvale vykazují zisky, by opatření určitý dopad mít mohla, nikoli však nepřiměřený. |
| --- | --- |

(295)

Na společnosti, které trvale vykazují zisky, by opatření určitý dopad mít mohla, nikoli však nepřiměřený.

| (296) | Výše uvedené možné krátkodobé dopady je však každopádně zapotřebí vyvážit třemi střednědobými riziky hrozícími v případě neuložení opatření (a pravděpodobně hrozícím skončením činnosti výrobního odvětví Unie z důvodu neudržitelnosti stávající situace): méně zdrojů dodávek, nižší stabilita dodávek a vyšší ceny ethylenglykolu. Vyšší ceny ethylenglykolu mohou snadno dosáhnout nízké úrovně navrhovaných opatření, přičemž jejich negativní dopady se mohou rozhodně rovnat negativním dopadům tvořeným samotnými navrhovanými opatřeními, ne-li je převyšovat. |
| --- | --- |

(296)

Výše uvedené možné krátkodobé dopady je však každopádně zapotřebí vyvážit třemi střednědobými riziky hrozícími v případě neuložení opatření (a pravděpodobně hrozícím skončením činnosti výrobního odvětví Unie z důvodu neudržitelnosti stávající situace): méně zdrojů dodávek, nižší stabilita dodávek a vyšší ceny ethylenglykolu. Vyšší ceny ethylenglykolu mohou snadno dosáhnout nízké úrovně navrhovaných opatření, přičemž jejich negativní dopady se mohou rozhodně rovnat negativním dopadům tvořeným samotnými navrhovanými opatřeními, ne-li je převyšovat.

| (297) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze z celkového pohledu považovat potenciální negativní dopady, které by výrobci PET mohli bohužel v krátkodobém horizontu zaznamenat, za dostatečné důvody pro neuložení opatření. |
| --- | --- |

(297)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze z celkového pohledu považovat potenciální negativní dopady, které by výrobci PET mohli bohužel v krátkodobém horizontu zaznamenat, za dostatečné důvody pro neuložení opatření.

| (298) | U všech segmentů uživatelů lze souhrnně spatřovat určité negativní dopady, které však nejsou nepřiměřené v porovnání s výhodami, které by opatření přinesla. Tato oblast bude při šetření v konečné fázi pečlivě sledována. |
| --- | --- |

(298)

U všech segmentů uživatelů lze souhrnně spatřovat určité negativní dopady, které však nejsou nepřiměřené v porovnání s výhodami, které by opatření přinesla. Tato oblast bude při šetření v konečné fázi pečlivě sledována.

7.5.   Zájem dodavatelů

Zájem dodavatelů

| (299) | Jediným dodavatelem, který měl připomínky, byla společnost ExxonMobil jakožto výrobce paraxylenu (suroviny pro výrobu kyseliny tereftalové (PTA), která se následně používá k výrobě PET). Tvrdila, že nepříznivý dopad antidumpingových opatření na výrobce PET bude mít rovněž nepříznivý dopad na dodavatele paraxylenu v Unii, kteří by ztratili odbyt na trhu Unie, protože by výrobci PET v Unii nebyli schopni konkurovat dovozu PET z jiných regionů. Dále namítala, že výrobci paraxylenu v Unii se již potýkali s problémy spočívajícími v nadměrné celosvětové kapacitě a zvýšeném dovozu. Rovněž uvedla, že výrobci paraxylenu byli integrováni s rafinériemi, a jakýkoli nepříznivý dopad na paraxylen by proto měl dopad i na rafinérský průmysl Unie, který se již potýká s problémy spočívajícími v nadměrné celosvětové kapacitě, změně struktury poptávky po palivech a vysokých nákladech. |
| --- | --- |

(299)

Jediným dodavatelem, který měl připomínky, byla společnost ExxonMobil jakožto výrobce paraxylenu (suroviny pro výrobu kyseliny tereftalové (PTA), která se následně používá k výrobě PET). Tvrdila, že nepříznivý dopad antidumpingových opatření na výrobce PET bude mít rovněž nepříznivý dopad na dodavatele paraxylenu v Unii, kteří by ztratili odbyt na trhu Unie, protože by výrobci PET v Unii nebyli schopni konkurovat dovozu PET z jiných regionů. Dále namítala, že výrobci paraxylenu v Unii se již potýkali s problémy spočívajícími v nadměrné celosvětové kapacitě a zvýšeném dovozu. Rovněž uvedla, že výrobci paraxylenu byli integrováni s rafinériemi, a jakýkoli nepříznivý dopad na paraxylen by proto měl dopad i na rafinérský průmysl Unie, který se již potýká s problémy spočívajícími v nadměrné celosvětové kapacitě, změně struktury poptávky po palivech a vysokých nákladech.

| (300) | Tato tvrzení nebyla podložená důkazy a nelze je v této fázi přijmout. Komise navíc odkazuje na analýzu týkající se uživatelů vyrábějících PET, z jejíchž výsledků vyplývá, že by potenciální negativní dopady mohly zasáhnout pouze některé výrobce, jejichž situace zcela nezávisí na neuložení opatření na dovoz ethylenglykolu. Na základě těchto skutečností nelze učinit závěr, že by dopady těchto opatření byly pro dodavatele nepřiměřené. |
| --- | --- |

(300)

Tato tvrzení nebyla podložená důkazy a nelze je v této fázi přijmout. Komise navíc odkazuje na analýzu týkající se uživatelů vyrábějících PET, z jejíchž výsledků vyplývá, že by potenciální negativní dopady mohly zasáhnout pouze některé výrobce, jejichž situace zcela nezávisí na neuložení opatření na dovoz ethylenglykolu. Na základě těchto skutečností nelze učinit závěr, že by dopady těchto opatření byly pro dodavatele nepřiměřené.

7.6.   Obdržené připomínky

Obdržené připomínky

| (301) | Několik zúčastněných stran (výbor CPME, sdružení CIFRS a společnosti Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM a NEO Group) tvrdilo, že by uložení antidumpingových opatření nebylo v zájmu Unie, protože výrobci v Unii nedokáží uspokojit poptávku uživatelů po ethylenglykolu v Unii, a je proto nutné jej dovážet. Tyto strany dále tvrdily, že sezónní vlivy, kterými se trh s ethylenglykolem vyznačuje, znemožnily trvalé využití plné výrobní kapacity. Rovněž namítaly, že dovoz ethylenglykolu z USA a Saúdské Arábie nelze nahradit dovozem z jiných třetích zemí, jako je Kanada, Čína, Kuvajt, Indie, Mexiko, Rusko a Turecko, a to z důvodů nedostatečné výrobní kapacity, vysokých přepravních nákladů a rostoucí vnitřní poptávky, jež jsou pro tyto jiné vyvážející země příznačné. Společnost Arteco tvrdila, že k zajištění životaschopnosti své výroby chladicích kapalin v Unii potřebuje bezpečnou dodávku ethylenglykolu se zaručenou možností získávat ji z více zdrojů. Společnost HELM uvedla, že ačkoli výrobci ethylenglykolu v Unii plánují zvýšit výrobní kapacitu ethylenoxidu, nemají žádné plány na zvýšení výrobní kapacity ethylenglykolu. |
| --- | --- |

(301)

Několik zúčastněných stran (výbor CPME, sdružení CIFRS a společnosti Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM a NEO Group) tvrdilo, že by uložení antidumpingových opatření nebylo v zájmu Unie, protože výrobci v Unii nedokáží uspokojit poptávku uživatelů po ethylenglykolu v Unii, a je proto nutné jej dovážet. Tyto strany dále tvrdily, že sezónní vlivy, kterými se trh s ethylenglykolem vyznačuje, znemožnily trvalé využití plné výrobní kapacity. Rovněž namítaly, že dovoz ethylenglykolu z USA a Saúdské Arábie nelze nahradit dovozem z jiných třetích zemí, jako je Kanada, Čína, Kuvajt, Indie, Mexiko, Rusko a Turecko, a to z důvodů nedostatečné výrobní kapacity, vysokých přepravních nákladů a rostoucí vnitřní poptávky, jež jsou pro tyto jiné vyvážející země příznačné. Společnost Arteco tvrdila, že k zajištění životaschopnosti své výroby chladicích kapalin v Unii potřebuje bezpečnou dodávku ethylenglykolu se zaručenou možností získávat ji z více zdrojů. Společnost HELM uvedla, že ačkoli výrobci ethylenglykolu v Unii plánují zvýšit výrobní kapacitu ethylenoxidu, nemají žádné plány na zvýšení výrobní kapacity ethylenglykolu.

| (302) | Jak je uvedeno ve 274. bodě odůvodnění, je uložení opatření klíčové pro udržení významného dopadu dumpingového dovozu pod kontrolou a pro zachování výroby ethylenglykolu v Unii. V případě neexistence výrobního odvětví Unie budou uživatelé ethylenglykolu závislí na dovozu, a nebudou mít proto zabezpečené dodávky ethylenglykolu z více zdrojů. Účelem uložení antidumpingových opatření však není zastavení dovozu, ale obnovení rovných podmínek na trhu Unie. Bez ohledu na tuto skutečnost jsou, jak je uvedeno ve 281. bodě odůvodnění, vedle Saúdské Arábie a USA k dispozici i další zdroje dodávek, například z Tchaj-wanu, Singapuru a Koreje. Jelikož šetření navíc odhalilo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku skutečně nemají v blízké budoucnosti v plánu zvyšovat výrobní kapacitu v Unii, je třeba připomenout, jak je uvedeno ve 249. bodě odůvodnění, že existuje celosvětová nadměrná kapacita ethylenglykolu. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(302)

Jak je uvedeno ve 274. bodě odůvodnění, je uložení opatření klíčové pro udržení významného dopadu dumpingového dovozu pod kontrolou a pro zachování výroby ethylenglykolu v Unii. V případě neexistence výrobního odvětví Unie budou uživatelé ethylenglykolu závislí na dovozu, a nebudou mít proto zabezpečené dodávky ethylenglykolu z více zdrojů. Účelem uložení antidumpingových opatření však není zastavení dovozu, ale obnovení rovných podmínek na trhu Unie. Bez ohledu na tuto skutečnost jsou, jak je uvedeno ve 281. bodě odůvodnění, vedle Saúdské Arábie a USA k dispozici i další zdroje dodávek, například z Tchaj-wanu, Singapuru a Koreje. Jelikož šetření navíc odhalilo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku skutečně nemají v blízké budoucnosti v plánu zvyšovat výrobní kapacitu v Unii, je třeba připomenout, jak je uvedeno ve 249. bodě odůvodnění, že existuje celosvětová nadměrná kapacita ethylenglykolu. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

| (303) | Výbor CPME tvrdil, že uložení antidumpingového cla není v zájmu Unie a že by vážně zasáhlo výrobní odvětví PET a vytlačilo výrobce PET z trhu. |
| --- | --- |

(303)

Výbor CPME tvrdil, že uložení antidumpingového cla není v zájmu Unie a že by vážně zasáhlo výrobní odvětví PET a vytlačilo výrobce PET z trhu.

| (304) | Jak je objasněno ve 290. až 297. bodě odůvodnění, nelze z celkového pohledu považovat potenciální negativní dopad, který by výrobci PET mohli bohužel v krátkodobém horizontu zaznamenat, za dostatečný důvod pro neuložení opatření. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(304)

Jak je objasněno ve 290. až 297. bodě odůvodnění, nelze z celkového pohledu považovat potenciální negativní dopad, který by výrobci PET mohli bohužel v krátkodobém horizontu zaznamenat, za dostatečný důvod pro neuložení opatření. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (305) | Společnost Mitsubishi tvrdila, že uložení antidumpingových opatření není v zájmu Unie, protože lze očekávat, že se obchodní vztahy mezi USA a Čínou za nové administrativy USA zlepší, a příčina dumpingu a újmy tedy pomine. |
| --- | --- |

(305)

Společnost Mitsubishi tvrdila, že uložení antidumpingových opatření není v zájmu Unie, protože lze očekávat, že se obchodní vztahy mezi USA a Čínou za nové administrativy USA zlepší, a příčina dumpingu a újmy tedy pomine.

| (306) | Jak je uvedeno ve 247. bodě odůvodnění, ačkoli byla omezení skutečně uvolněna, dodatečné clo se i nadále uplatňuje a není jasné, jak se situace bude dále vyvíjet. Navzdory vývoji obchodních vztahů mezi USA a Čínou je navíc odvětví ethylenglykolu v USA orientováno na vývoz a jeho výrobní kapacita roste. Proto budou mít výrobci v USA pravděpodobně i nadále velký zájem o trh Unie, především s ohledem na skutečnost, že Čína zvyšuje svou vlastní výrobní kapacitu ethylenglykolu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(306)

Jak je uvedeno ve 247. bodě odůvodnění, ačkoli byla omezení skutečně uvolněna, dodatečné clo se i nadále uplatňuje a není jasné, jak se situace bude dále vyvíjet. Navzdory vývoji obchodních vztahů mezi USA a Čínou je navíc odvětví ethylenglykolu v USA orientováno na vývoz a jeho výrobní kapacita roste. Proto budou mít výrobci v USA pravděpodobně i nadále velký zájem o trh Unie, především s ohledem na skutečnost, že Čína zvyšuje svou vlastní výrobní kapacitu ethylenglykolu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (307) | Společnost Arteco tvrdila, že uložení opatření by bylo v zájmu pouze dvou velkých společností, z nichž jedna je hlavním konkurentem společnosti Arteco na následném trhu s chladicími kapalinami. Podobně společnost Oxyde tvrdila, že jelikož je společnost BASF velkým výrobcem nemrznoucí směsi a používá svůj vlastní ethylenglykol, měla by konkurenční výhodu oproti svým konkurentům, společnostem Arteco, HVL a Solventis, kteří by museli platit antidumpingové clo z dovozu ethylenglykolu. |
| --- | --- |

(307)

Společnost Arteco tvrdila, že uložení opatření by bylo v zájmu pouze dvou velkých společností, z nichž jedna je hlavním konkurentem společnosti Arteco na následném trhu s chladicími kapalinami. Podobně společnost Oxyde tvrdila, že jelikož je společnost BASF velkým výrobcem nemrznoucí směsi a používá svůj vlastní ethylenglykol, měla by konkurenční výhodu oproti svým konkurentům, společnostem Arteco, HVL a Solventis, kteří by museli platit antidumpingové clo z dovozu ethylenglykolu.

| (308) | Komise s těmito tvrzeními nesouhlasí. Z uložených opatření bude těžit celé výrobní odvětví Unie, nejen dva výrobci. Jeden ze subjektů ve skupině BASF skutečně vyrábí chladicí kapaliny. Šetření však odhalilo, že tato společnost nakupuje ethylenglykol od své společnosti ve spojení za tržní ceny, stejně jako společnost Arteco a další uživatelé. |
| --- | --- |

(308)

Komise s těmito tvrzeními nesouhlasí. Z uložených opatření bude těžit celé výrobní odvětví Unie, nejen dva výrobci. Jeden ze subjektů ve skupině BASF skutečně vyrábí chladicí kapaliny. Šetření však odhalilo, že tato společnost nakupuje ethylenglykol od své společnosti ve spojení za tržní ceny, stejně jako společnost Arteco a další uživatelé.

| (309) | Společnost Arteco tvrdila, že jelikož je ethylenglykol komoditou, s níž se celosvětově obchoduje a která je celosvětově přepravována, po uložení opatření se výrazně změní obchodní toky a zintenzivní se přeprava, čímž se zvýší emise celosvětové lodní dopravy, což bude mít nepříznivý dopad na pokračující úsilí o zmírňování změny klimatu. |
| --- | --- |

(309)

Společnost Arteco tvrdila, že jelikož je ethylenglykol komoditou, s níž se celosvětově obchoduje a která je celosvětově přepravována, po uložení opatření se výrazně změní obchodní toky a zintenzivní se přeprava, čímž se zvýší emise celosvětové lodní dopravy, což bude mít nepříznivý dopad na pokračující úsilí o zmírňování změny klimatu.

| (310) | Komise s tímto tvrzením také nesouhlasí. Ke změně obchodních toků již došlo v posuzovaném období, kdy dovoz z dotčených zemí nahradil velkou část domácí výroby. Neuložením opatření by došlo k úplnému nahrazení domácí výroby dovozem, a proto by se obchodní toky změnily ještě více. |
| --- | --- |

(310)

Komise s tímto tvrzením také nesouhlasí. Ke změně obchodních toků již došlo v posuzovaném období, kdy dovoz z dotčených zemí nahradil velkou část domácí výroby. Neuložením opatření by došlo k úplnému nahrazení domácí výroby dovozem, a proto by se obchodní toky změnily ještě více.

7.7.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (311) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz ethylenglykolu pocházejícího z dotčených zemí v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(311)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz ethylenglykolu pocházejícího z dotčených zemí v této fázi šetření není v zájmu Unie.

8.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (312) | Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(312)

Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (313) | V souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na dovoz ethylenglykolu pocházejícího ze Spojených států amerických a ze Saúdské Arábie. Komise porovnala rozpětí prodeje pod cenou a dumpingová rozpětí. Výše cla byla stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(313)

V souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na dovoz ethylenglykolu pocházejícího ze Spojených států amerických a ze Saúdské Arábie. Komise porovnala rozpětí prodeje pod cenou a dumpingová rozpětí. Výše cla byla stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.

| (314) | Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla, vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, měly činit:







  Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Království Saúdská Arábie | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| | Všechny ostatní společnosti | 11,1 % |
| Spojené státy americké | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % |
| | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| | Ostatní spolupracující společnosti | 13,5 % |
| | Všechny ostatní společnosti | 52,0 % |

(314)

Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla, vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, měly činit:

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Království Saúdská Arábie

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Všechny ostatní společnosti

11,1 %

Spojené státy americké

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Ostatní spolupracující společnosti

13,5 %

Všechny ostatní společnosti

52,0 %

| (315) | Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě prozatímních zjištění vyplývajících z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(315)

Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě prozatímních zjištění vyplývajících z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (316) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, mělo by se antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti v USA vztahovat nejen na vyvážející výrobce v USA, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce v USA, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(316)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, mělo by se antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti v USA vztahovat nejen na vyvážející výrobce v USA, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce v USA, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

9.   INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

| (317) | V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tyto informace byly zpřístupněny také široké veřejnosti na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. |
| --- | --- |

(317)

V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tyto informace byly zpřístupněny také široké veřejnosti na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny.

| (318) | K přesnosti výpočtů nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(318)

K přesnosti výpočtů nebyly obdrženy žádné připomínky.

10.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (319) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(319)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (320) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(320)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz ethylenglykolu (v současnosti pod číslem ES 203-473-3), v současnosti kódu KN ex 2905 31 00 (kód TARIC 2905310010), pocházejícího ze Spojených států amerických a z Království Saúdská Arábie.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Království Saúdská Arábie | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % | C674 |
| Království Saúdská Arábie | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | C675 |
| Království Saúdská Arábie | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | C676 |
| Království Saúdská Arábie | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | C677 |
| Království Saúdská Arábie | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | C678 |
| Království Saúdská Arábie | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | C679 |
| Království Saúdská Arábie | Všechny ostatní společnosti | 11,1 % | C999 |
| Spojené státy americké | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % | C684 |
| Spojené státy americké | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | C680 |
| Spojené státy americké | Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I | 13,5 % | |
| Spojené státy americké | Všechny ostatní společnosti | 52,0 % | C999 |

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Království Saúdská Arábie

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

C674

Království Saúdská Arábie

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

C675

Království Saúdská Arábie

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

C676

Království Saúdská Arábie

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

C677

Království Saúdská Arábie

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

C678

Království Saúdská Arábie

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

C679

Království Saúdská Arábie

Všechny ostatní společnosti

11,1 %

C999

Spojené státy americké

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

C684

Spojené státy americké

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

C680

Spojené státy americké

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I

13,5 %

Spojené státy americké

Všechny ostatní společnosti

52,0 %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Zúčastněné strany předloží Komisi své písemné připomínky k tomuto nařízení do patnácti kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u Komise, tak učiní do pěti kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních, tak učiní do pěti kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Úředník pro slyšení přezkoumá žádosti podané mimo tuto lhůtu a může případně rozhodnout o jejich přijetí.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. června 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu ethylenglykolu pocházejícího ze Spojených států amerických a Království Saúdská Arábie (Úř. věst. C 342, 14.10.2020, s. 12).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/135 ze dne 30. ledna 2020 o uzavření Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2485

4

(5)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

5

(6)  http://www.jadwa.com/en/download/petrochemicals-and-the-vision-2030/research-13-1-1-1-1-1-1 (vyhledáno dne 11. května 2021)

6

(7)  Viz 352. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1336 ze dne 25. září 2020 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých polyvinylalkoholů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 315, 29.9.2020, s. 1).

7

(8)  https://www.icis.com/explore/resources/news/2020/01/16/10459681/explosion-at-reactor-caused-iqoxe-s-blast-death-toll-rises-to-three

8

(9)  Údaje od společností v Unii zařazených do vzorku jsou v tomto nařízení uváděny v rozmezích vzhledem k riziku, že by kterákoli společnost zařazená do vzorku mohla zpětnou analýzou získat údaje svých konkurentů, zejména vzhledem k tomu, že dvě ze tří společností zařazených do vzorku jsou ve spojení.

9

(10)  https://www.icis.com/explore/

10

(11)  https://ihsmarkit.com/index.html

11

(12)  https://www.woodmac.com/research/products/chemicals-polymers-fibres/

12

(13)  https://www.orbichem.com/chemical-data-portfolio/ethylene-glycol-ethylene-oxide

13

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci ve Spojených státech amerických nezařazení do vzorku

| Země | Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Spojené státy americké | Indorama Ventures Oxides LLC | C681 |
| Spojené státy americké | Equistar Chemicals, LP | C682 |
| Spojené státy americké | Sasol Chemicals North America LLC | C683 |

Země

Název

Doplňkový kód TARIC

Spojené státy americké

Indorama Ventures Oxides LLC

C681

Spojené státy americké

Equistar Chemicals, LP

C682

Spojené státy americké

Sasol Chemicals North America LLC

C683

---

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/47

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/940

ze dne 10. června 2021

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz březové překližky pocházející z Ruska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Zahájení šetření

Zahájení šetření

| (1) | Dne 14. října 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu březové překližky pocházející z Ruska (dále jen „dotčená země“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“). Oznámení o zahájení antidumpingového šetření (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. října 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu březové překližky pocházející z Ruska (dále jen „dotčená země“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“). Oznámení o zahájení antidumpingového šetření (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2).

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu podaného dne 31. srpna 2020 konsorciem Woodstock Consortium (dále jen „žadatel“). Podnět podalo výrobní odvětví Unie, které se zabývá výrobou březové překližky, ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu podaného dne 31. srpna 2020 konsorciem Woodstock Consortium (dále jen „žadatel“). Podnět podalo výrobní odvětví Unie, které se zabývá výrobou březové překližky, ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

1.2.   Změna oznámení o zahájení šetření

Změna oznámení o zahájení šetření

| (3) | V oznámení o zahájení šetření byl neúmyslně opomenut oddíl, který se týká postupu posuzování zájmu Unie. I když toto opomenutí nemělo vliv na právo zúčastněných stran předkládat stanoviska, která se týkají zájmu Unie, považovalo se za vhodné zabývat se tímto opomenutím z důvodu transparentnosti řízení. Dne 11. prosince 2020 bylo proto oznámení o zahájení šetření pozměněno (3). |
| --- | --- |

(3)

V oznámení o zahájení šetření byl neúmyslně opomenut oddíl, který se týká postupu posuzování zájmu Unie. I když toto opomenutí nemělo vliv na právo zúčastněných stran předkládat stanoviska, která se týkají zájmu Unie, považovalo se za vhodné zabývat se tímto opomenutím z důvodu transparentnosti řízení. Dne 11. prosince 2020 bylo proto oznámení o zahájení šetření pozměněno (3).

3

1.3.   Celní evidence

Celní evidence

| (4) | Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací zavést celní evidenci dovozu, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že nejsou splněny požadavky buď podle písm. c), nebo podle písm. d) čl. 10 odst. 4. Jak je uvedeno v čl. 10 odst. 4 písm. d) základního nařízení, jedním z těchto požadavků je, že kromě dovozu, který způsobil újmu během období šetření, došlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Komise analyzovala vývoj dovozu a nezjistila žádné další podstatné zvýšení dovozu. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací zavést celní evidenci dovozu, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že nejsou splněny požadavky buď podle písm. c), nebo podle písm. d) čl. 10 odst. 4. Jak je uvedeno v čl. 10 odst. 4 písm. d) základního nařízení, jedním z těchto požadavků je, že kromě dovozu, který způsobil újmu během období šetření, došlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Komise analyzovala vývoj dovozu a nezjistila žádné další podstatné zvýšení dovozu.

| (5) | Komise proto podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení neuložila celní evidenci dovozu březové překližky z Ruska vymezené v oddíle 2. |
| --- | --- |

(5)

Komise proto podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení neuložila celní evidenci dovozu březové překližky z Ruska vymezené v oddíle 2.

1.4.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (6) | Komise v oznámení o zahájení šetření v pozměněném znění vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a ruské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(6)

Komise v oznámení o zahájení šetření v pozměněném znění vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a ruské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.

| (7) | Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Několik stran požádalo o slyšení u Komise. Komise uspořádala slyšení s konsorciem Woodstock consortium, se společnostmi UPM Plywood Oy, UPM Kymmene Otepää OÜ a s ruským výrobcem UPM Kymmene Chudovo LLC. |
| --- | --- |

(7)

Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Několik stran požádalo o slyšení u Komise. Komise uspořádala slyšení s konsorciem Woodstock consortium, se společnostmi UPM Plywood Oy, UPM Kymmene Otepää OÜ a s ruským výrobcem UPM Kymmene Chudovo LLC.

1.5.   Připomínky k zahájení šetření

Připomínky k zahájení šetření

1.5.1.   Nedostatečná veřejně přístupná verze

Nedostatečná veřejně přístupná verze

| (8) | Několik stran tvrdilo, že v podnětu nebyly poskytnuty dostatečné informace o jeho veřejně přístupné verzi. |
| --- | --- |

(8)

Několik stran tvrdilo, že v podnětu nebyly poskytnuty dostatečné informace o jeho veřejně přístupné verzi.

| (9) | Komise měla za to, že verze podnětu zpřístupněná zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje dostatečné podstatné důkazy a nedůvěrná shrnutí jinak důvěrných informací, aby zúčastněné strany mohly v průběhu řízení uplatnit své právo na obhajobu. |
| --- | --- |

(9)

Komise měla za to, že verze podnětu zpřístupněná zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje dostatečné podstatné důkazy a nedůvěrná shrnutí jinak důvěrných informací, aby zúčastněné strany mohly v průběhu řízení uplatnit své právo na obhajobu.

1.5.2.   Neexistence důkazů o újmě

Neexistence důkazů o újmě

| (10) | Několik stran tvrdilo, že některé ukazatele újmy, jako je výrobní kapacita, ceny v Unii a spotřeba v Unii, které jsou obsaženy v podnětu, nepodporují zjištění týkající se újmy během období šetření. |
| --- | --- |

(10)

Několik stran tvrdilo, že některé ukazatele újmy, jako je výrobní kapacita, ceny v Unii a spotřeba v Unii, které jsou obsaženy v podnětu, nepodporují zjištění týkající se újmy během období šetření.

| (11) | Komise připomíná, že zjištění prima facie o podstatné újmě, které je nezbytné pro zahájení šetření, vyžaduje mimo jiné přezkum relevantních činitelů, jež jsou popsány v základním nařízení. Článek 5 základního nařízení však k doložení podstatné újmy pro účely zahájení šetření výslovně nevyžaduje, aby všechny činitele újmy, jež jsou uvedeny v čl. 3 odst. 5, vykazovaly zhoršení. Ve znění čl. 5 odst. 2 základního nařízení se ve skutečnosti uvádí, že podnět musí obsahovat informace o vývoji objemu dovozu označeného za dumpingový, o účinku tohoto dovozu na ceny obdobného výrobku na trhu Unie a o následném dopadu dovozu na výrobní odvětví Unie, jak dokládají příslušné činitele (nikoliv nutně všechny). Tyto informace, které poukazovaly na existenci újmy, podnět obsahoval. Komise tedy měla za to, že podnět obsahoval dostatečné důkazy o újmě. |
| --- | --- |

(11)

Komise připomíná, že zjištění prima facie o podstatné újmě, které je nezbytné pro zahájení šetření, vyžaduje mimo jiné přezkum relevantních činitelů, jež jsou popsány v základním nařízení. Článek 5 základního nařízení však k doložení podstatné újmy pro účely zahájení šetření výslovně nevyžaduje, aby všechny činitele újmy, jež jsou uvedeny v čl. 3 odst. 5, vykazovaly zhoršení. Ve znění čl. 5 odst. 2 základního nařízení se ve skutečnosti uvádí, že podnět musí obsahovat informace o vývoji objemu dovozu označeného za dumpingový, o účinku tohoto dovozu na ceny obdobného výrobku na trhu Unie a o následném dopadu dovozu na výrobní odvětví Unie, jak dokládají příslušné činitele (nikoliv nutně všechny). Tyto informace, které poukazovaly na existenci újmy, podnět obsahoval. Komise tedy měla za to, že podnět obsahoval dostatečné důkazy o újmě.

1.6.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (12) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná provede výběr vzorku zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná provede výběr vzorku zúčastněných stran.

1.6.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (13) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek obsahoval tři výrobce z Unie se sídlem ve třech různých členských státech, kteří představovali téměř 40 % odhadované celkové výroby a 35 % odhadovaného celkového objemu prodeje obdobného výrobku v Unii. Výběr těchto tří společností vycházel z největšího objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v EU v období od července 2019 do června 2020, který mohl být přiměřeně přezkoumán, přičemž bylo rovněž bráno v úvahu zeměpisné rozložení. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek obsahoval tři výrobce z Unie se sídlem ve třech různých členských státech, kteří představovali téměř 40 % odhadované celkové výroby a 35 % odhadovaného celkového objemu prodeje obdobného výrobku v Unii. Výběr těchto tří společností vycházel z největšího objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v EU v období od července 2019 do června 2020, který mohl být přiměřeně přezkoumán, přičemž bylo rovněž bráno v úvahu zeměpisné rozložení. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

| (14) | Komise obdržela připomínky od skupiny UPM sdružující výrobce ve spojení v Unii, která požádala o zařazení do vzorku. Po pečlivé analýze poskytnutých informací však Komise nenašla žádný přesvědčivý důvod, aby předběžně vybraný vzorek změnila. Za prvé, vzhledem k podnikové struktuře a prodejním kanálům skupiny by doplnění nebo zařazení jedné z obou společností do vzorku ohrozilo schopnost Komise provést šetření v zákonných lhůtách z důvodu podstatného zvýšení pracovní zátěže. Zařazení jedné z těchto společností do vzorku by navíc jen nepatrně změnilo reprezentativnost předběžně vybraného vzorku z hlediska objemu výroby nebo prodeje v Unii nebo z hlediska zeměpisného rozložení. Komise se proto rozhodla ponechat prozatímně vybrané společnosti jako konečný vzorek. |
| --- | --- |

(14)

Komise obdržela připomínky od skupiny UPM sdružující výrobce ve spojení v Unii, která požádala o zařazení do vzorku. Po pečlivé analýze poskytnutých informací však Komise nenašla žádný přesvědčivý důvod, aby předběžně vybraný vzorek změnila. Za prvé, vzhledem k podnikové struktuře a prodejním kanálům skupiny by doplnění nebo zařazení jedné z obou společností do vzorku ohrozilo schopnost Komise provést šetření v zákonných lhůtách z důvodu podstatného zvýšení pracovní zátěže. Zařazení jedné z těchto společností do vzorku by navíc jen nepatrně změnilo reprezentativnost předběžně vybraného vzorku z hlediska objemu výroby nebo prodeje v Unii nebo z hlediska zeměpisného rozložení. Komise se proto rozhodla ponechat prozatímně vybrané společnosti jako konečný vzorek.

| (15) | Po oznámení o výběru konečného vzorku jedna ze společností, skupina UPM, argumentovala, že ostatní výrobci zařazení do vzorku mají stejně složité nebo složitější podnikové struktury a prodejní kanály. Obdobně argumentovala, že zařazení jednoho z jejích subjektů, a to společnosti UPM–Kymmene Otepä Oü, do vzorku a její ověření by neznamenalo zátěž, a protože by inspekce na místě probíhala na dálku, nebyla by tím narušena schopnost Komise provést šetření. |
| --- | --- |

(15)

Po oznámení o výběru konečného vzorku jedna ze společností, skupina UPM, argumentovala, že ostatní výrobci zařazení do vzorku mají stejně složité nebo složitější podnikové struktury a prodejní kanály. Obdobně argumentovala, že zařazení jednoho z jejích subjektů, a to společnosti UPM–Kymmene Otepä Oü, do vzorku a její ověření by neznamenalo zátěž, a protože by inspekce na místě probíhala na dálku, nebyla by tím narušena schopnost Komise provést šetření.

| (16) | Komise konstatovala, že jelikož vzorek již zahrnoval společnosti se složitými strukturami, zahrnutí jiné společnosti se složitou strukturou by podstatně zvýšilo pracovní zátěž, a ohrozilo by tak schopnost Komise provádět šetření v zákonných lhůtách. V tomto smyslu by zahrnutí společnosti UPM–Kymmene Otepä Oü vzhledem k její organizaci prodeje vyžadovalo ověření několika dalších právnických subjektů skupiny UPM, včetně prodejních a výrobních jednotek. Tyto subjekty by nemohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřeny. |
| --- | --- |

(16)

Komise konstatovala, že jelikož vzorek již zahrnoval společnosti se složitými strukturami, zahrnutí jiné společnosti se složitou strukturou by podstatně zvýšilo pracovní zátěž, a ohrozilo by tak schopnost Komise provádět šetření v zákonných lhůtách. V tomto smyslu by zahrnutí společnosti UPM–Kymmene Otepä Oü vzhledem k její organizaci prodeje vyžadovalo ověření několika dalších právnických subjektů skupiny UPM, včetně prodejních a výrobních jednotek. Tyto subjekty by nemohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřeny.

| (17) | Komise proto zůstala u svého rozhodnutí nezahrnout skupinu UPM do vybraného konečného vzorku. Předběžný vzorek byl potvrzen jako konečný vzorek a je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(17)

Komise proto zůstala u svého rozhodnutí nezahrnout skupinu UPM do vybraného konečného vzorku. Předběžný vzorek byl potvrzen jako konečný vzorek a je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

1.6.2.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (18) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(18)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (19) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třináct dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise v Unii vzorek tří dovozců, a to na základě největšího objemu prodeje výrobku, který je předmětem šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení dovozci informováni o výběru vzorku, nebyly však vzneseny žádné připomínky. |
| --- | --- |

(19)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třináct dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise v Unii vzorek tří dovozců, a to na základě největšího objemu prodeje výrobku, který je předmětem šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení dovozci informováni o výběru vzorku, nebyly však vzneseny žádné připomínky.

1.6.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Rusku

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Rusku

| (20) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Rusku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení šetření. Kromě toho Komise požádala stálou misi Ruské federace při Evropské unii, aby určila a/nebo kontaktovala případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(20)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Rusku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení šetření. Kromě toho Komise požádala stálou misi Ruské federace při Evropské unii, aby určila a/nebo kontaktovala případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (21) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo patnáct vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří skupin společností, z nichž jedna se skládala ze sedmi vyvážejících výrobců ve spojení, a to na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Vzorek představoval přibližně 47 % celkového vývozu do Unie během období šetření. |
| --- | --- |

(21)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo patnáct vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří skupin společností, z nichž jedna se skládala ze sedmi vyvážejících výrobců ve spojení, a to na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Vzorek představoval přibližně 47 % celkového vývozu do Unie během období šetření.

| (22) | Dva spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku argumentovali, že by měli být do vzorku rovněž zařazeni. První z nich tvrdil, že by měl být zařazen do vzorku, jelikož jeho objem prodeje do Unie se blíží třetímu vyvážejícímu výrobci, který byl zařazen do vzorku. Druhý tvrdil, že Komise v minulosti prošetřovala podstatně větší množství vyvážejících výrobců, a tudíž jeho přidání do vzorku nezpůsobí nepřiměřenou zátěž pro kapacitu a zdroje Komise. Kromě toho tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že skutečnost, že je ve spojení se skupinou výrobců v Unii, jej odlišuje od ostatních vyvážejících výrobců. Zejména tvrdil, že jeho vedení, struktura prodeje a logistická organizace jej odlišují od některých nebo od všech vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku (4). |
| --- | --- |

(22)

Dva spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku argumentovali, že by měli být do vzorku rovněž zařazeni. První z nich tvrdil, že by měl být zařazen do vzorku, jelikož jeho objem prodeje do Unie se blíží třetímu vyvážejícímu výrobci, který byl zařazen do vzorku. Druhý tvrdil, že Komise v minulosti prošetřovala podstatně větší množství vyvážejících výrobců, a tudíž jeho přidání do vzorku nezpůsobí nepřiměřenou zátěž pro kapacitu a zdroje Komise. Kromě toho tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že skutečnost, že je ve spojení se skupinou výrobců v Unii, jej odlišuje od ostatních vyvážejících výrobců. Zejména tvrdil, že jeho vedení, struktura prodeje a logistická organizace jej odlišují od některých nebo od všech vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku (4).

4

| (23) | Jak je uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, Komise zařadila do vzorku tři společnosti/skupiny společností. Počet subjektů, které měly být předmětem šetření, byl však mnohem větší, jelikož jedna ze skupin sestávala ze sedmi vyvážejících výrobců. Kromě toho měly společnosti/skupiny rovněž obchodníky ve spojení a dovozce ve spojení, kteří se podíleli na prodeji dotčeného výrobku. Tvrzení prvního vyvážejícího výrobce o objemu prodeje vycházelo z veřejně přístupné verze reakce na výběr vzorku, která byla k dispozici všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, zatímco rozhodnutí o výběru vzorku vycházelo ze skutečného objemu, který nahlásili všichni vyvážející výrobci. Pokud jde o objem prodeje nahlášený dvěma dotčenými vyvážejícími výrobci, nahlásil třetí vyvážející výrobce z hlediska objemu prodeje o [5 % – 10 %] více než čtvrtý vyvážející výrobce. Argumenty předložené druhým vyvážejícím výrobcem navíc nejsou relevantním kritériem pro výběr vzorku podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Komise proto dospěla k závěru, že vybraný vzorek je reprezentativní na základě kritérií uvedených v čl. 17 odst. 1 a že obě příslušné strany neposkytly žádné relevantní údaje, které by tento závěr zpochybnily. Žádosti byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(23)

Jak je uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, Komise zařadila do vzorku tři společnosti/skupiny společností. Počet subjektů, které měly být předmětem šetření, byl však mnohem větší, jelikož jedna ze skupin sestávala ze sedmi vyvážejících výrobců. Kromě toho měly společnosti/skupiny rovněž obchodníky ve spojení a dovozce ve spojení, kteří se podíleli na prodeji dotčeného výrobku. Tvrzení prvního vyvážejícího výrobce o objemu prodeje vycházelo z veřejně přístupné verze reakce na výběr vzorku, která byla k dispozici všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, zatímco rozhodnutí o výběru vzorku vycházelo ze skutečného objemu, který nahlásili všichni vyvážející výrobci. Pokud jde o objem prodeje nahlášený dvěma dotčenými vyvážejícími výrobci, nahlásil třetí vyvážející výrobce z hlediska objemu prodeje o [5 % – 10 %] více než čtvrtý vyvážející výrobce. Argumenty předložené druhým vyvážejícím výrobcem navíc nejsou relevantním kritériem pro výběr vzorku podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Komise proto dospěla k závěru, že vybraný vzorek je reprezentativní na základě kritérií uvedených v čl. 17 odst. 1 a že obě příslušné strany neposkytly žádné relevantní údaje, které by tento závěr zpochybnily. Žádosti byly proto zamítnuty.

1.7.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (24) | O individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení požádalo deset vyvážejících výrobců v Rusku. Vyplněné dotazníky však ve stanovené lhůtě předložili pouze tři vyvážející výrobci. Posouzení těchto žádostí v prozatímní fázi šetření by představovalo nepřiměřenou zátěž. O tom, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, proto Komise rozhodne až v konečné fázi šetření. |
| --- | --- |

(24)

O individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení požádalo deset vyvážejících výrobců v Rusku. Vyplněné dotazníky však ve stanovené lhůtě předložili pouze tři vyvážející výrobci. Posouzení těchto žádostí v prozatímní fázi šetření by představovalo nepřiměřenou zátěž. O tom, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, proto Komise rozhodne až v konečné fázi šetření.

1.8.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (25) | Komise zaslala dotazníky třem ruským vyvážejícím výrobcům/skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku. Dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (5). |
| --- | --- |

(25)

Komise zaslala dotazníky třem ruským vyvážejícím výrobcům/skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku. Dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (5).

5

| (26) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří ruských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, od tří spolupracujících ruských vyvážejících výrobců, výrobců v Unii zařazených do vzorku, dovozců zařazených do vzorku, kteří nejsou ve spojení, a devíti uživatelů. |
| --- | --- |

(26)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří ruských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, od tří spolupracujících ruských vyvážejících výrobců, výrobců v Unii zařazených do vzorku, dovozců zařazených do vzorku, kteří nejsou ve spojení, a devíti uživatelů.

| (27) | Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a k restriktivním opatřením zavedeným různými členskými státy i různými třetími zeměmi nemohla Komise v prozatímní fázi provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. Komise místo toho provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro svá prozatímní zjištění, a to v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (6). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto společností/stran:
  Výrobci v Unii






  — | Latvijas Finieris AS, Lotyšsko, a prodejní společnosti ve spojení, |
| --- | --- | --- |

(27)

Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a k restriktivním opatřením zavedeným různými členskými státy i různými třetími zeměmi nemohla Komise v prozatímní fázi provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. Komise místo toho provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro svá prozatímní zjištění, a to v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (6). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto společností/stran:

6

Výrobci v Unii

—

Latvijas Finieris AS, Lotyšsko, a prodejní společnosti ve spojení,

| — | Paged Pisz sp. z o.o., Polsko, a prodejní společnosti ve spojení, |
| --- | --- |

—

Paged Pisz sp. z o.o., Polsko, a prodejní společnosti ve spojení,

| — | Metsä Wood, Finsko, a prodejní společnosti ve spojení. |
| --- | --- |

—

Metsä Wood, Finsko, a prodejní společnosti ve spojení.

Dovozci

| — | Orlimex CZ s.r.o., Osík, Česká republika, |
| --- | --- |

—

Orlimex CZ s.r.o., Osík, Česká republika,

| — | Robert Neudeck GmbH &Co KG, Germersheim, Německo, |
| --- | --- |

—

Robert Neudeck GmbH &Co KG, Germersheim, Německo,

| — | Groupe ISB, Pacé, Francie. |
| --- | --- |

—

Groupe ISB, Pacé, Francie.

Vyvážející výrobci v Rusku

| — | Skupina Sveza sestávající ze sedmi vyvážejících výrobců: JSC „SVEZA Manturovo“, JSC „SVEZA Novator“, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC „SVEZA Ust–Izhora“, JSC „SVEZA Uralskiy“, JSC „SVEZA Kostroma“, JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ (dále jen „skupina Sveza“), |
| --- | --- |

—

Skupina Sveza sestávající ze sedmi vyvážejících výrobců: JSC „SVEZA Manturovo“, JSC „SVEZA Novator“, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC „SVEZA Ust–Izhora“, JSC „SVEZA Uralskiy“, JSC „SVEZA Kostroma“, JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ (dále jen „skupina Sveza“),

| — | Zheshartsky LРK LLC („UPG“), |
| --- | --- |

—

Zheshartsky LРK LLC („UPG“),

| — | Syktyvkar Plywood Mill Ltd. |
| --- | --- |

—

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

1.9.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (28) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(28)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

1.10.   Vystoupení Spojeného království z EU

Vystoupení Spojeného království z EU

| (29) | Toto řízení bylo zahájeno dne 14. října 2020, tj. během přechodného období dohodnutého mezi Spojeným královstvím a EU, v němž Spojené království nadále podléhalo právu Unie. Toto období skončilo dne 31. prosince 2020. Od 1. ledna 2021 proto společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou považovány za zúčastněné strany v tomto řízení. |
| --- | --- |

(29)

Toto řízení bylo zahájeno dne 14. října 2020, tj. během přechodného období dohodnutého mezi Spojeným královstvím a EU, v němž Spojené království nadále podléhalo právu Unie. Toto období skončilo dne 31. prosince 2020. Od 1. ledna 2021 proto společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou považovány za zúčastněné strany v tomto řízení.

| (30) | Prostřednictvím poznámky ke spisu ze dne 19. ledna 2021 vyzvala Komise hospodářské subjekty ze Spojeného království, které se domnívaly, že jsou stále považovány za zúčastněné strany, aby ji kontaktovaly (7). Žádná společnost se nepřihlásila. |
| --- | --- |

(30)

Prostřednictvím poznámky ke spisu ze dne 19. ledna 2021 vyzvala Komise hospodářské subjekty ze Spojeného království, které se domnívaly, že jsou stále považovány za zúčastněné strany, aby ji kontaktovaly (7). Žádná společnost se nepřihlásila.

7

| (31) | S cílem sladit soubor údajů shromážděných od zúčastněných stran se skutečností, že přechodné období skončilo a Spojené království již nepodléhá právu Unie, byly dotčené zúčastněné strany vyzvány, aby poskytly revidovanou odpověď na dotazník týkající se EU-27. |
| --- | --- |

(31)

S cílem sladit soubor údajů shromážděných od zúčastněných stran se skutečností, že přechodné období skončilo a Spojené království již nepodléhá právu Unie, byly dotčené zúčastněné strany vyzvány, aby poskytly revidovanou odpověď na dotazník týkající se EU-27.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (32) | Dotčeným výrobkem je překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, s vnějšími vrstvami ze dřeva uvedeného pod položkou 4412 33, alespoň s jednou vnější vrstvou z březového dřeva, též potaženou (dále jen „březová překližka“ nebo „výrobek, který je předmětem šetření“), pocházející z Ruska, v současnosti spadající pod kód KN ex 4412 33 00 (kód TARIC 4412330010) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(32)

Dotčeným výrobkem je překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, s vnějšími vrstvami ze dřeva uvedeného pod položkou 4412 33, alespoň s jednou vnější vrstvou z březového dřeva, též potaženou (dále jen „březová překližka“ nebo „výrobek, který je předmětem šetření“), pocházející z Ruska, v současnosti spadající pod kód KN ex 4412 33 00 (kód TARIC 4412330010) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (33) | Březová překližka je materiál z dřevěných listů, který se skládá z vrstev nebo třísek dřevěných dýh slisovaných za pomoci klihu do velkých plochých listů. Používá se v široké škále aplikací, například v odvětví stavebnictví, obalů a nábytku. |
| --- | --- |

(33)

Březová překližka je materiál z dřevěných listů, který se skládá z vrstev nebo třísek dřevěných dýh slisovaných za pomoci klihu do velkých plochých listů. Používá se v široké škále aplikací, například v odvětví stavebnictví, obalů a nábytku.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (34) | Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(34)

Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (35) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

2.3.1.   Vyloučení výrobku

Vyloučení výrobku

| (36) | Jeden uživatel, společnost Emiliana Imballaggi S.p.A., a dva ruští vyvážející výrobci, Sveza a Vlas Truda, požádali, aby březová překližka ve tvaru čtverce o délce a šířce pěti stop (1 525 x 1 525 mm) byla z šetření vyloučena z důvodu rozdílů, které spočívají: i) ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech a geometrických charakteristikách; ii) v konečném užití a zaměnitelnosti; iii) v kvalitě výrobku a iv) ve vnímání ze strany spotřebitelů a v cenách; a v) v neexistenci konkurence mezi březovou překližkou obdélníkového a čtvercového tvaru. |
| --- | --- |

(36)

Jeden uživatel, společnost Emiliana Imballaggi S.p.A., a dva ruští vyvážející výrobci, Sveza a Vlas Truda, požádali, aby březová překližka ve tvaru čtverce o délce a šířce pěti stop (1 525 x 1 525 mm) byla z šetření vyloučena z důvodu rozdílů, které spočívají: i) ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech a geometrických charakteristikách; ii) v konečném užití a zaměnitelnosti; iii) v kvalitě výrobku a iv) ve vnímání ze strany spotřebitelů a v cenách; a v) v neexistenci konkurence mezi březovou překližkou obdélníkového a čtvercového tvaru.

| (37) | Komise žádosti analyzovala a dospěla k závěru, že překližka čtvercového tvaru nemůže být z definice výrobku vyloučena z těchto důvodů: má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako překližka obdélníkového tvaru. Podobně březová překližka čtvercového tvaru vyvíjí konkurenční tlak na březovou překližku obdélníkového tvaru, neboť existuje určitá míra vzájemné zastupitelnosti a je možné, že březová překližka čtvercového tvaru bude dále zpracována na březovou překližku obdélníkového tvaru, jakmile bude dovezena do Unie, s následným rizikem obcházení. Výrobní odvětví Unie navíc vyrábí takovým způsobem, aby se přizpůsobilo konkrétním potřebám zákazníků, a má k tomu nezbytné vybavení. Komise proto žádosti o vyloučení zamítla. |
| --- | --- |

(37)

Komise žádosti analyzovala a dospěla k závěru, že překližka čtvercového tvaru nemůže být z definice výrobku vyloučena z těchto důvodů: má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako překližka obdélníkového tvaru. Podobně březová překližka čtvercového tvaru vyvíjí konkurenční tlak na březovou překližku obdélníkového tvaru, neboť existuje určitá míra vzájemné zastupitelnosti a je možné, že březová překližka čtvercového tvaru bude dále zpracována na březovou překližku obdélníkového tvaru, jakmile bude dovezena do Unie, s následným rizikem obcházení. Výrobní odvětví Unie navíc vyrábí takovým způsobem, aby se přizpůsobilo konkrétním potřebám zákazníků, a má k tomu nezbytné vybavení. Komise proto žádosti o vyloučení zamítla.

2.3.2.   Definice výrobku

Definice výrobku

| (38) | Společnost Segezha (ruský výrobce) tvrdila, že definice výrobku by měla být rozšířena tak, aby zahrnovala nejen březovou překližku, ale také překližku z borovice, topolu, okoumé a buku. Byl vznesen argument, že existuje přímá konkurence a vzájemná zaměnitelnost mezi uvedenými překližkami a březovou překližkou, které společně tvoří jeden a tentýž výrobek. |
| --- | --- |

(38)

Společnost Segezha (ruský výrobce) tvrdila, že definice výrobku by měla být rozšířena tak, aby zahrnovala nejen březovou překližku, ale také překližku z borovice, topolu, okoumé a buku. Byl vznesen argument, že existuje přímá konkurence a vzájemná zaměnitelnost mezi uvedenými překližkami a březovou překližkou, které společně tvoří jeden a tentýž výrobek.

| (39) | Komise toto tvrzení zamítla vzhledem k tomu, že překližka z borovice, topolu, okoumé a buku nemá stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako březová překližka. Skutečnost, že v některých aplikacích, které nebyly v tvrzení rozvedeny nebo uvedeny, by mohly být použity alternativní výrobky a materiály s neurčenou mírou možnosti nahrazení, nemění povahu fyzikálních, technických a chemických rozdílů mezi dotčeným výrobkem a výše uvedenými výrobky. |
| --- | --- |

(39)

Komise toto tvrzení zamítla vzhledem k tomu, že překližka z borovice, topolu, okoumé a buku nemá stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako březová překližka. Skutečnost, že v některých aplikacích, které nebyly v tvrzení rozvedeny nebo uvedeny, by mohly být použity alternativní výrobky a materiály s neurčenou mírou možnosti nahrazení, nemění povahu fyzikálních, technických a chemických rozdílů mezi dotčeným výrobkem a výše uvedenými výrobky.

3.   DUMPING

3.1.   Úvodní poznámky

Úvodní poznámky

| (40) | Do vzorku byly zařazeny tři skupiny vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(40)

Do vzorku byly zařazeny tři skupiny vyvážejících výrobců.

| (41) | Skupina Sveza sestávala ze sedmi výrobců a jednoho obchodníka, kteří se všichni přímo podíleli na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Sedm výrobců prodávalo prostřednictvím obchodníka ve spojení na domácím trhu a vyváželo přímo do Unie. |
| --- | --- |

(41)

Skupina Sveza sestávala ze sedmi výrobců a jednoho obchodníka, kteří se všichni přímo podíleli na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Sedm výrobců prodávalo prostřednictvím obchodníka ve spojení na domácím trhu a vyváželo přímo do Unie.

| (42) | Společnost Zheshartsky LРK LLC je součástí skupiny společností s názvem UPG. Tento výrobce vyvážel jak přímo, tak prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem v Lotyšsku. |
| --- | --- |

(42)

Společnost Zheshartsky LРK LLC je součástí skupiny společností s názvem UPG. Tento výrobce vyvážel jak přímo, tak prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem v Lotyšsku.

| (43) | Společnost Syktyvkar Plywood Mill Ltd. je součástí skupiny společností přímo zapojených do výroby a prodeje dotčeného výrobku. Tato skupina zahrnovala čtyři obchodníky ve spojení, kteří působí na domácím trhu. |
| --- | --- |

(43)

Společnost Syktyvkar Plywood Mill Ltd. je součástí skupiny společností přímo zapojených do výroby a prodeje dotčeného výrobku. Tato skupina zahrnovala čtyři obchodníky ve spojení, kteří působí na domácím trhu.

3.2.   Běžná hodnota

| (44) | Za účelem stanovení běžné hodnoty si Komise vyžádala odpověď na dotazník od všech výrobců dotčeného výrobku zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(44)

Za účelem stanovení běžné hodnoty si Komise vyžádala odpověď na dotazník od všech výrobců dotčeného výrobku zařazených do vzorku.

| (45) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje v případě každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření. |
| --- | --- |

(45)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje v případě každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření.

| (46) | Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku zařazeného do vzorku na domácím trhu reprezentativní. |
| --- | --- |

(46)

Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku zařazeného do vzorku na domácím trhu reprezentativní.

| (47) | Komise následně určila u vyvážejících výrobců s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(47)

Komise následně určila u vyvážejících výrobců s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.

| (48) | Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného na domácím trhu vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku, jež je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. |
| --- | --- |

(48)

Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného na domácím trhu vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku, jež je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.

| (49) | V případě tří vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nedošlo u některých typů výrobku, které byly vyvezeny do Unie během období šetření, k žádnému domácímu prodeji, nebo byl prodej tohoto typu výrobku na domácím trhu nižší než 5 % objemu, a tudíž nebyl reprezentativní. |
| --- | --- |

(49)

V případě tří vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nedošlo u některých typů výrobku, které byly vyvezeny do Unie během období šetření, k žádnému domácímu prodeji, nebo byl prodej tohoto typu výrobku na domácím trhu nižší než 5 % objemu, a tudíž nebyl reprezentativní.

| (50) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. |
| --- | --- |

(50)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

| (51) | Běžná hodnota vychází ze skutečné ceny jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:






  a) | objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a |
| --- | --- | --- |

(51)

Běžná hodnota vychází ze skutečné ceny jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

a)

objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a

| b) | vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (52) | V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření. |
| --- | --- |

(52)

V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření.

| (53) | Na druhé straně se běžná hodnota rovná skutečné ceně typu výrobku pouze v případě ziskového domácího prodeje daných typů výrobku během období šetření, jestliže:






  a) | objem ziskového prodeje tohoto typu výrobku představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo |
| --- | --- | --- |

(53)

Na druhé straně se běžná hodnota rovná skutečné ceně typu výrobku pouze v případě ziskového domácího prodeje daných typů výrobku během období šetření, jestliže:

a)

objem ziskového prodeje tohoto typu výrobku představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo

| b) | vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (54) | Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že 28 % až 93 % veškerého domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. V závislosti na typu výrobku byla proto běžná hodnota za situace popsané v 51. bodě odůvodnění vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období šetření, případně pouze za situace popsané ve výše uvedeném bodě odůvodnění jako vážený průměr ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(54)

Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že 28 % až 93 % veškerého domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. V závislosti na typu výrobku byla proto běžná hodnota za situace popsané v 51. bodě odůvodnění vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období šetření, případně pouze za situace popsané ve výše uvedeném bodě odůvodnění jako vážený průměr ziskového prodeje.

| (55) | Jestliže byl prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy nebyl určitý typ výrobku na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

Jestliže byl prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy nebyl určitý typ výrobku na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (56) | Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům během období šetření, byly připočteny tyto položky:






  a) | vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období šetření spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a |
| --- | --- | --- |

(56)

Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům během období šetření, byly připočteny tyto položky:

a)

vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období šetření spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a

| b) | vážený průměrný zisk dosažený během období šetření spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

b)

vážený průměrný zisk dosažený během období šetření spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

| (57) | V případě typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativním množství, byly připočítány průměrné prodejní, správní a režijní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí s těmito typy na domácím trhu. Co se týče typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, byly připočteny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu. |
| --- | --- |

(57)

V případě typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativním množství, byly připočítány průměrné prodejní, správní a režijní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí s těmito typy na domácím trhu. Co se týče typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, byly připočteny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.

3.2.1.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (58) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím některé společnosti ve spojení, jak je popsáno výše ve 39. a 41. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(58)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím některé společnosti ve spojení, jak je popsáno výše ve 39. a 41. bodě odůvodnění.

| (59) | Pokud vyvážející výrobci dotčený výrobek vyváželi přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(59)

Pokud vyvážející výrobci dotčený výrobek vyváželi přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

| (60) | V případě vyvážejících výrobců, kteří vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení působící jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. |
| --- | --- |

(60)

V případě vyvážejících výrobců, kteří vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení působící jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.

3.2.2.   Srovnání

Srovnání

| (61) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(61)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (62) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, balení, úvěrové náklady, bankovní poplatky, cla EU, ostatní dovozní poplatky a provize. |
| --- | --- |

(62)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, balení, úvěrové náklady, bankovní poplatky, cla EU, ostatní dovozní poplatky a provize.

| (63) | Skupina UPG jako vyvážející výrobce tvrdila, že vláda Ruské federace proplácela až 80 % nákladů na dopravu, které výrobcům vznikly při přepravě jejich výrobků na zahraniční trhy. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava vývozní ceny směrem nahoru v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) a k) základního nařízení, jelikož v případě domácího prodeje nebyla podobná náhrada poskytnuta. |
| --- | --- |

(63)

Skupina UPG jako vyvážející výrobce tvrdila, že vláda Ruské federace proplácela až 80 % nákladů na dopravu, které výrobcům vznikly při přepravě jejich výrobků na zahraniční trhy. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava vývozní ceny směrem nahoru v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) a k) základního nařízení, jelikož v případě domácího prodeje nebyla podobná náhrada poskytnuta.

| (64) | V čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení se stanoví, že úprava může být provedena rovněž o rozdíly v jiných činitelích, které nejsou uvedeny v písmenech a) až j), pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen dle požadavku v tomto odstavci, zejména pokud zákazníci na domácím trhu kvůli rozdílu v těchto činitelích soustavně platí jiné ceny. Vyvážející výrobce však nepředložil žádné důkazy, které by prokazovaly, že ceny byly tímto režimem subvencí ovlivněny. Vyvážející výrobce, který požadoval úpravu, zejména neposkytl žádné důkazy o tom, že jeho zákazníci na domácím trhu trvale platí jiné ceny, a to z důvodu údajného rozdílu v úhradě nákladů na dopravu vládou Ruské federace mezi domácím prodejem a prodejem na vývoz. Aniž by byly dotčeny výše uvedené skutečnosti, Komise rovněž uvedla, že úhrada přepravních nákladů při prodeji na zahraniční trhy s vyloučením domácího prodeje se vší pravděpodobností představuje vývozní subvenci ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) 2016/1037. Tyto režimy zlepšují možnosti vývozců nekale soutěžit na zahraničních trzích, a zejména finančně podporovat dumpingové praktiky. Jako takové nepředstavují činitel, který splňuje podmínky pro úpravu podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Povolení úpravy o činitele, které vývozcům usnadňují provádění dumpingových praktik, by vedlo k zatajení rozsahu skutečně uplatňovaného dumpingu. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(64)

V čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení se stanoví, že úprava může být provedena rovněž o rozdíly v jiných činitelích, které nejsou uvedeny v písmenech a) až j), pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen dle požadavku v tomto odstavci, zejména pokud zákazníci na domácím trhu kvůli rozdílu v těchto činitelích soustavně platí jiné ceny. Vyvážející výrobce však nepředložil žádné důkazy, které by prokazovaly, že ceny byly tímto režimem subvencí ovlivněny. Vyvážející výrobce, který požadoval úpravu, zejména neposkytl žádné důkazy o tom, že jeho zákazníci na domácím trhu trvale platí jiné ceny, a to z důvodu údajného rozdílu v úhradě nákladů na dopravu vládou Ruské federace mezi domácím prodejem a prodejem na vývoz. Aniž by byly dotčeny výše uvedené skutečnosti, Komise rovněž uvedla, že úhrada přepravních nákladů při prodeji na zahraniční trhy s vyloučením domácího prodeje se vší pravděpodobností představuje vývozní subvenci ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) 2016/1037. Tyto režimy zlepšují možnosti vývozců nekale soutěžit na zahraničních trzích, a zejména finančně podporovat dumpingové praktiky. Jako takové nepředstavují činitel, který splňuje podmínky pro úpravu podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Povolení úpravy o činitele, které vývozcům usnadňují provádění dumpingových praktik, by vedlo k zatajení rozsahu skutečně uplatňovaného dumpingu. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (65) | Tentýž vyvážející výrobce rovněž požadoval, aby byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava o provize zaplacené obchodníkovi ve spojení za prodej na domácím trhu. Vyvážející výrobce však rovněž poskytl informace o tom, že zaplacené provize se týkaly domácího prodeje i prodeje na vývoz do Unie. V důsledku toho Komise přiřadila částku provizí, které byly zaplaceny obchodníkovi ve spojení, jak k domácímu, tak k vývoznímu prodeji, a to na základě objemu těchto prodejů. |
| --- | --- |

(65)

Tentýž vyvážející výrobce rovněž požadoval, aby byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava o provize zaplacené obchodníkovi ve spojení za prodej na domácím trhu. Vyvážející výrobce však rovněž poskytl informace o tom, že zaplacené provize se týkaly domácího prodeje i prodeje na vývoz do Unie. V důsledku toho Komise přiřadila částku provizí, které byly zaplaceny obchodníkovi ve spojení, jak k domácímu, tak k vývoznímu prodeji, a to na základě objemu těchto prodejů.

| (66) | Všichni vyvážející výrobci ze skupiny Sveza zařazení do vzorku vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím domácí společnosti ve spojení, konkrétně společnosti Sveza–Les LLC (dále jen „Sveza-Les“) se sídlem v Petrohradě. Všichni vyvážející výrobci ze skupiny Sveza podepsali s dotčeným obchodníkem ve spojení komisionářskou smlouvu. Všichni vyvážející výrobci v rámci skupiny jsou buď přímo, nebo nepřímo ve spojení s touto společností. Tvrdili, že provize placené obchodníkovi by vzhledem k tomu, že neovlivňují srovnatelnost cen, neměly být odečteny od vývozní ceny, protože obchodník ve spojení vykonával v rámci prodeje na vývoz a prodeje na domácím trhu naprosto stejné funkce. Jediný rozdíl se údajně týká odměny za činnosti obchodníka ve spojení: Na domácí prodej se vztahuje obchodní přirážka, zatímco prodej na vývoz podléhá provizi na základě smluv o provizích. Vyvážející výrobci dále tvrdili, že s obchodníkem tvoří jediný hospodářský subjekt, což má vliv jak na domácí prodej, tak na prodej na vývoz. |
| --- | --- |

(66)

Všichni vyvážející výrobci ze skupiny Sveza zařazení do vzorku vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím domácí společnosti ve spojení, konkrétně společnosti Sveza–Les LLC (dále jen „Sveza-Les“) se sídlem v Petrohradě. Všichni vyvážející výrobci ze skupiny Sveza podepsali s dotčeným obchodníkem ve spojení komisionářskou smlouvu. Všichni vyvážející výrobci v rámci skupiny jsou buď přímo, nebo nepřímo ve spojení s touto společností. Tvrdili, že provize placené obchodníkovi by vzhledem k tomu, že neovlivňují srovnatelnost cen, neměly být odečteny od vývozní ceny, protože obchodník ve spojení vykonával v rámci prodeje na vývoz a prodeje na domácím trhu naprosto stejné funkce. Jediný rozdíl se údajně týká odměny za činnosti obchodníka ve spojení: Na domácí prodej se vztahuje obchodní přirážka, zatímco prodej na vývoz podléhá provizi na základě smluv o provizích. Vyvážející výrobci dále tvrdili, že s obchodníkem tvoří jediný hospodářský subjekt, což má vliv jak na domácí prodej, tak na prodej na vývoz.

| (67) | V reakci na to Komise připomněla, že všech sedm výrobních společností skupiny podepsalo smlouvu, která stanoví jasně vymezenou provizi z každého vývozního prodeje, která byla skutečně zaplacena. Na domácím trhu tomu tak nebylo. To vede k problému srovnatelnosti vývozní ceny s běžnou hodnotou podle čl. 2 odst. 10, a Komise proto zaplacenou provizi v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) odečetla. |
| --- | --- |

(67)

V reakci na to Komise připomněla, že všech sedm výrobních společností skupiny podepsalo smlouvu, která stanoví jasně vymezenou provizi z každého vývozního prodeje, která byla skutečně zaplacena. Na domácím trhu tomu tak nebylo. To vede k problému srovnatelnosti vývozní ceny s běžnou hodnotou podle čl. 2 odst. 10, a Komise proto zaplacenou provizi v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) odečetla.

| (68) | V souvislosti s tím, zda se jedná o jeden hospodářský subjekt, Komise dále připomněla, že podle judikatury Unie je existence písemné smlouvy o provizích pouze u prodeje na vývoz důležitým prvkem, který má prokázat, že obchodník není interním prodejním oddělením vyvážejících výrobců, pokud jde o prodej na vývoz (8). Tato smlouva obsahuje rovněž řadu ustanovení, jako je například rozhodčí doložka, které značí nízkou míru solidarity mezi těmito společnostmi. Tato ustanovení byla obtížně slučitelná s tvrzením, že by vyvážející výrobci a obchodník ve spojení měli být považováni za jeden hospodářský subjekt, přestože jsou právně odlišnými společnostmi. Ukázalo se rovněž, že si vyvážející výrobci vzhledem k jejich prodejním, správním a režijním nákladům ponechali některé prodejní funkce. Komise též uvedla, že obchodník ve spojení nezávislým odběratelům v Unii vystavoval faktury jménem vyvážejících výrobců. S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise tvrzení, že obchodník a vyvážející výrobci představují jeden a tentýž hospodářský subjekt, pokud jde o prodej na vývoz, předběžně odmítla. |
| --- | --- |

(68)

V souvislosti s tím, zda se jedná o jeden hospodářský subjekt, Komise dále připomněla, že podle judikatury Unie je existence písemné smlouvy o provizích pouze u prodeje na vývoz důležitým prvkem, který má prokázat, že obchodník není interním prodejním oddělením vyvážejících výrobců, pokud jde o prodej na vývoz (8). Tato smlouva obsahuje rovněž řadu ustanovení, jako je například rozhodčí doložka, které značí nízkou míru solidarity mezi těmito společnostmi. Tato ustanovení byla obtížně slučitelná s tvrzením, že by vyvážející výrobci a obchodník ve spojení měli být považováni za jeden hospodářský subjekt, přestože jsou právně odlišnými společnostmi. Ukázalo se rovněž, že si vyvážející výrobci vzhledem k jejich prodejním, správním a režijním nákladům ponechali některé prodejní funkce. Komise též uvedla, že obchodník ve spojení nezávislým odběratelům v Unii vystavoval faktury jménem vyvážejících výrobců. S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise tvrzení, že obchodník a vyvážející výrobci představují jeden a tentýž hospodářský subjekt, pokud jde o prodej na vývoz, předběžně odmítla.

8

| (69) | Šetření dále odhalilo, že do určitých prodejů na vývoz skupiny Sveza byli zapojeni také zástupci, kteří nejsou ve spojení, jež mají sídlo v Unii. Tito zástupci obdrželi provizi, která byla zaevidována v účetnictví společnosti Sveza–Les jako součást jejích prodejních, správních a režijních nákladů. Komise proto upravila vývozní cenu v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení o provizi zaplacenou za prodej na vývoz zástupcům, kteří nejsou ve spojení. Úprava se rovnala provizi, která sestávala z odměn zástupců zaznamenaných v účetnictví společnosti Sveza–Les. |
| --- | --- |

(69)

Šetření dále odhalilo, že do určitých prodejů na vývoz skupiny Sveza byli zapojeni také zástupci, kteří nejsou ve spojení, jež mají sídlo v Unii. Tito zástupci obdrželi provizi, která byla zaevidována v účetnictví společnosti Sveza–Les jako součást jejích prodejních, správních a režijních nákladů. Komise proto upravila vývozní cenu v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení o provizi zaplacenou za prodej na vývoz zástupcům, kteří nejsou ve spojení. Úprava se rovnala provizi, která sestávala z odměn zástupců zaznamenaných v účetnictví společnosti Sveza–Les.

| (70) | A konečně tatáž skupina tvrdila, že v případě, že by Komise upravila vývozní cenu, znamenalo by to, že Komise měla za to, že vyvážející výrobci a obchodník ve spojení netvoří jeden a tentýž hospodářský subjekt, a proto by měly být provedeny odpočty rovněž ve vztahu k prodejním, správním a režijním nákladům a zisku, které souvisejí s dalším prodejem obdobného výrobku, jež se prodává na domácím trhu. |
| --- | --- |

(70)

A konečně tatáž skupina tvrdila, že v případě, že by Komise upravila vývozní cenu, znamenalo by to, že Komise měla za to, že vyvážející výrobci a obchodník ve spojení netvoří jeden a tentýž hospodářský subjekt, a proto by měly být provedeny odpočty rovněž ve vztahu k prodejním, správním a režijním nákladům a zisku, které souvisejí s dalším prodejem obdobného výrobku, jež se prodává na domácím trhu.

| (71) | Komise připomněla, že na rozdíl od situace u prodeje na vývoz, kdy zpracovatelské závody přímo fakturují prvním nezávislým odběratelům v Unii, domácí prodej se uskutečňuje prvním nezávislým odběratelům prostřednictvím společnosti Sveza–Les. Jinými slovy tedy Sveza–Les dále prodává dotčený výrobek, který nakupovala od různých závodů skupiny. Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení se běžná hodnota stanoví na základě ceny domácího prodeje prvnímu nezávislému odběrateli. V případě úpravy o přirážku podle čl. 2 odst. 10 písm. i) by se předpokládalo, že relevantním prodejem pro stanovení běžné hodnoty by byl spíše prodej mezi zpracovatelskými závody a Sveza-Les, ze kterého by byla stanovena cena po odečtení údajné přirážky uplatňované Sveza-Les při dalším prodeji výrobku. Prodej zpracovatelských závodů společnosti Sveza–Les však nepředstavuje prodej prvnímu nezávislému odběrateli. Za těchto okolností by odpočet přirážky uplatňované společností Sveza–Les nebyl v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Kromě toho v souladu se zněním čl. 2 odst. 10 písm. i) by úprava o přirážku obchodníka rovněž vyžadovala důkaz, že Sveza–Les plní podobné funkce jako obchodní zástupce jednající za provizi při domácím prodeji. Žádný takový důkaz ve spisu neexistuje. S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise tvrzení, že úprava o přirážku při domácím prodeji je oprávněná, předběžně zamítla. |
| --- | --- |

(71)

Komise připomněla, že na rozdíl od situace u prodeje na vývoz, kdy zpracovatelské závody přímo fakturují prvním nezávislým odběratelům v Unii, domácí prodej se uskutečňuje prvním nezávislým odběratelům prostřednictvím společnosti Sveza–Les. Jinými slovy tedy Sveza–Les dále prodává dotčený výrobek, který nakupovala od různých závodů skupiny. Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení se běžná hodnota stanoví na základě ceny domácího prodeje prvnímu nezávislému odběrateli. V případě úpravy o přirážku podle čl. 2 odst. 10 písm. i) by se předpokládalo, že relevantním prodejem pro stanovení běžné hodnoty by byl spíše prodej mezi zpracovatelskými závody a Sveza-Les, ze kterého by byla stanovena cena po odečtení údajné přirážky uplatňované Sveza-Les při dalším prodeji výrobku. Prodej zpracovatelských závodů společnosti Sveza–Les však nepředstavuje prodej prvnímu nezávislému odběrateli. Za těchto okolností by odpočet přirážky uplatňované společností Sveza–Les nebyl v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Kromě toho v souladu se zněním čl. 2 odst. 10 písm. i) by úprava o přirážku obchodníka rovněž vyžadovala důkaz, že Sveza–Les plní podobné funkce jako obchodní zástupce jednající za provizi při domácím prodeji. Žádný takový důkaz ve spisu neexistuje. S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise tvrzení, že úprava o přirážku při domácím prodeji je oprávněná, předběžně zamítla.

3.2.3.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (72) | U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(72)

U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (73) | V případě vyvážejících výrobců v rámci skupiny Sveza Komise nejprve vypočítala individuální dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce a jako druhý krok vypočítala vážené dumpingové rozpětí pro celou skupinu Sveza. |
| --- | --- |

(73)

V případě vyvážejících výrobců v rámci skupiny Sveza Komise nejprve vypočítala individuální dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce a jako druhý krok vypočítala vážené dumpingové rozpětí pro celou skupinu Sveza.

| (74) | Na základě toho činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Skupina Sveza | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |

(74)

Na základě toho činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Skupina Sveza

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

| (75) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(75)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (76) | Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku 15,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku 15,7 %.

| (77) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v Rusku stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce znamená objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie, který je vyjádřen jako podíl na celkovém dovozu z dotčené země do Unie v období šetření stanoveném na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(77)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v Rusku stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce znamená objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie, který je vyjádřen jako podíl na celkovém dovozu z dotčené země do Unie v období šetření stanoveném na základě údajů Eurostatu.

| (78) | Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval přibližně 81 % celkového dovozu během období šetření. Na základě toho se Komise rozhodla stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni jednotlivě zkoumané spolupracující společnosti zařazené do vzorku, která měla nejvyšší dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(78)

Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval přibližně 81 % celkového dovozu během období šetření. Na základě toho se Komise rozhodla stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni jednotlivě zkoumané spolupracující společnosti zařazené do vzorku, která měla nejvyšší dumpingové rozpětí.

| (79) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Skupina Sveza | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Jiné spolupracující společnosti | 15,7 % |
| Všechny ostatní společnosti | 15,9 % |

(79)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Skupina Sveza

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Jiné spolupracující společnosti

15,7 %

Všechny ostatní společnosti

15,9 %

4.   ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (80) | V období šetření vyrábělo obdobný výrobek patnáct známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(80)

V období šetření vyrábělo obdobný výrobek patnáct známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (81) | Celková výroba v Unii během období šetření byla odhadnuta na přibližně 849 000 metrů krychlových. Komise stanovila tento číselný údaj na základě všech dostupných informací, které se týkají výrobního odvětví Unie, například odpovědí na dotazník obdržených od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Jak je uvedeno v oddíle 1.6, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 39 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(81)

Celková výroba v Unii během období šetření byla odhadnuta na přibližně 849 000 metrů krychlových. Komise stanovila tento číselný údaj na základě všech dostupných informací, které se týkají výrobního odvětví Unie, například odpovědí na dotazník obdržených od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Jak je uvedeno v oddíle 1.6, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 39 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

| (82) | Výroba v Unii určená pro vlastní spotřebu byla odhadnuta na méně než 0,5 %. Vzhledem ke své nevýznamnosti se v tomto případě vlastní spotřeba nepovažuje za relevantní pro analýzu újmy. |
| --- | --- |

(82)

Výroba v Unii určená pro vlastní spotřebu byla odhadnuta na méně než 0,5 %. Vzhledem ke své nevýznamnosti se v tomto případě vlastní spotřeba nepovažuje za relevantní pro analýzu újmy.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (83) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě a) údajů předložených žadatelem, které se týkaly prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, a které byly porovnány s objemem prodeje nahlášeným výrobci v Unii zařazenými do vzorku; b) dovozu výrobku, který je předmětem šetření, ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu (9). |
| --- | --- |

(83)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě a) údajů předložených žadatelem, které se týkaly prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, a které byly porovnány s objemem prodeje nahlášeným výrobci v Unii zařazenými do vzorku; b) dovozu výrobku, který je předmětem šetření, ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu (9).

9

| (84) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii v metrech krychlových (m3) | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 1 874 725 | 2 000 293 | 2 080 786 | 2 130 325 |
| Index | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Zdroj: Žadatel, výrobci v Unii zařazení do vzorku a Eurostat |

(84)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii v metrech krychlových (m3)

Spotřeba v Unii v metrech krychlových (m3

2017

2018

2019

Období šetření

Celková spotřeba v Unii

1 874 725

2 000 293

2 080 786

2 130 325

Index

Index

100

100

107

107

111

111

114

114

Zdroj: Žadatel, výrobci v Unii zařazení do vzorku a Eurostat

| (85) | Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 14 %. Podrobná analýza ukazuje, že dochází k neustálému meziročnímu růstu, přičemž k největšímu nárůstu došlo od roku 2017 do roku 2018, a to o 7 %, zatímco v následujících letech rychlost zpomalila, avšak růst stále trvá. |
| --- | --- |

(85)

Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 14 %. Podrobná analýza ukazuje, že dochází k neustálému meziročnímu růstu, přičemž k největšímu nárůstu došlo od roku 2017 do roku 2018, a to o 7 %, zatímco v následujících letech rychlost zpomalila, avšak růst stále trvá.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Metodika pro určení dovozu dotčeného výrobku

Metodika pro určení dovozu dotčeného výrobku

| (86) | Před zahájením řízení a následným vytvořením specifického kódu TARIC (10) byl dovoz dotčeného výrobku zaznamenáván na úrovni kódu KN (11), do kterého patřily i jiné výrobky než dotčený výrobek. Za účelem odhadu objemu dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období použila Komise stejný poměr (TARIC/KN), který byl po zahájení šetření pozorován mezi objemem dovozu u celého kódu KN a dovozem dotčeného výrobku na základě údajů TARIC. U dovozu z dotčené země byl poměr stanoven na 78 %. |
| --- | --- |

(86)

Před zahájením řízení a následným vytvořením specifického kódu TARIC (10) byl dovoz dotčeného výrobku zaznamenáván na úrovni kódu KN (11), do kterého patřily i jiné výrobky než dotčený výrobek. Za účelem odhadu objemu dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období použila Komise stejný poměr (TARIC/KN), který byl po zahájení šetření pozorován mezi objemem dovozu u celého kódu KN a dovozem dotčeného výrobku na základě údajů TARIC. U dovozu z dotčené země byl poměr stanoven na 78 %.

10

11

| (87) | Výsledky této metodiky potvrzují trend dovozu uvedený v podnětu. |
| --- | --- |

(87)

Výsledky této metodiky potvrzují trend dovozu uvedený v podnětu.

4.3.2.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (88) | Na základě výše uvedené metodiky stanovila Komise objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii. |
| --- | --- |

(88)

Na základě výše uvedené metodiky stanovila Komise objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii.

| (89) | Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu a jeho podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Ruska (m3) | 871 050 | 933 329 | 1 081 937 | 1 192 712 |
| Index | 100 | 107 | 124 | 137 |
| Podíl na trhu | 46 % | 47 % | 52 % | 56 % |
| Index | 100 | 100 | 112 | 120 |
| Zdroj: Eurostat |

(89)

Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

2017

2018

2019

Období šetření

Objem dovozu z Ruska (m3)

3

871 050

933 329

1 081 937

1 192 712

Index

Index

100

100

107

107

124

124

137

137

Podíl na trhu

46 %

47 %

52 %

56 %

Index

Index

100

100

100

100

112

112

120

120

Zdroj: Eurostat

| (90) | Dovoz z dotčené země se v posuzovaném období zvýšil z 871 050 metrů krychlových na přibližně 1 192 712 metrů krychlových, což představuje nárůst o 37 %. Podíl na trhu u tohoto dovozu se během posuzovaného období zvýšil ze 46 % na 56 %, což je nárůst o 20 %. |
| --- | --- |

(90)

Dovoz z dotčené země se v posuzovaném období zvýšil z 871 050 metrů krychlových na přibližně 1 192 712 metrů krychlových, což představuje nárůst o 37 %. Podíl na trhu u tohoto dovozu se během posuzovaného období zvýšil ze 46 % na 56 %, což je nárůst o 20 %.

4.3.3.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (91) | Komise stanovila dovozní ceny na základě statistiky Eurostatu v EUR/t na úrovni KN. Zatímco dovoz dotčeného výrobku byl zaznamenán společně s větším košíkem výrobků, jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 výše, tato metodika poskytuje spolehlivý odhad cen a jejich vývoje v čase, jelikož velká většina dovozu pod tímto kódem KN představovala dotčený výrobek, a umožňuje srovnání vývoje cen mezi různými vyvážejícími zeměmi. |
| --- | --- |

(91)

Komise stanovila dovozní ceny na základě statistiky Eurostatu v EUR/t na úrovni KN. Zatímco dovoz dotčeného výrobku byl zaznamenán společně s větším košíkem výrobků, jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 výše, tato metodika poskytuje spolehlivý odhad cen a jejich vývoje v čase, jelikož velká většina dovozu pod tímto kódem KN představovala dotčený výrobek, a umožňuje srovnání vývoje cen mezi různými vyvážejícími zeměmi.

| (92) | Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Ceny dovozu (v EUR za tunu) | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusko | 646 | 681 | 608 | 584 |
| Index | 100 | 105 | 94 | 90 |
| Zdroj: Eurostat |

(92)

Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

2017

2018

2019

Období šetření

Rusko

646

681

608

584

Index

Index

100

100

105

105

94

94

90

90

Zdroj: Eurostat

| (93) | Průměrné ceny dovozu z Ruska se během období šetření snížily z 646 EUR za tunu v roce 2017 na 584 EUR za tunu, což je snížení o 10 %. Průměrná cena dovozu se v roce 2018 zvýšila o 5 % a v následujících obdobích klesla o 15 %. |
| --- | --- |

(93)

Průměrné ceny dovozu z Ruska se během období šetření snížily z 646 EUR za tunu v roce 2017 na 584 EUR za tunu, což je snížení o 10 %. Průměrná cena dovozu se v roce 2018 zvýšila o 5 % a v následujících obdobích klesla o 15 %.

| (94) | Stejný trend lze pozorovat při použití vážených průměrných vývozních cen hlášených vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, přičemž je udávána cena 434 EUR/m3 v období šetření u výrobku, který je předmětem šetření. Dovozní ceny se tak setrvale pohybovaly pod úrovní prodejní ceny výrobců v Unii (viz tabulka 7), přičemž je udáván cenový rozdíl ve výši 38 % během období šetření. |
| --- | --- |

(94)

Stejný trend lze pozorovat při použití vážených průměrných vývozních cen hlášených vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, přičemž je udávána cena 434 EUR/m3 v období šetření u výrobku, který je předmětem šetření. Dovozní ceny se tak setrvale pohybovaly pod úrovní prodejní ceny výrobců v Unii (viz tabulka 7), přičemž je udáván cenový rozdíl ve výši 38 % během období šetření.

3

| (95) | Březová překližka se prodává v široké škále rozměrů a kvality a podle konkrétních specifikací zákazníků. Vzhledem k široké škále typů výrobku, které prodává výrobní odvětví Unie a ruští vyvážející výrobci, vedl podrobný systém PCN, zavedený při zahájení šetření, do značné míry ke znesnadnění určování shody stejných výrobků. Pro účely srovnání cen proto Komise provedla přiměřený a technicky spolehlivý odhad tím, že seskupila některé podobné typy výrobku, což umožnilo řádné srovnání výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie s rovnocennými typy výrobků prodávanými ruskými vyvážejícími výrobci. Na základě toho činila úroveň shody mezi různými typy výrobku, jež prodávají výrobní odvětví Unie, a typy výrobku, jež prodávají ruští vyvážející výrobci, více než 68 % objemu dovozu ze strany ruských vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku. |
| --- | --- |

(95)

Březová překližka se prodává v široké škále rozměrů a kvality a podle konkrétních specifikací zákazníků. Vzhledem k široké škále typů výrobku, které prodává výrobní odvětví Unie a ruští vyvážející výrobci, vedl podrobný systém PCN, zavedený při zahájení šetření, do značné míry ke znesnadnění určování shody stejných výrobků. Pro účely srovnání cen proto Komise provedla přiměřený a technicky spolehlivý odhad tím, že seskupila některé podobné typy výrobku, což umožnilo řádné srovnání výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie s rovnocennými typy výrobků prodávanými ruskými vyvážejícími výrobci. Na základě toho činila úroveň shody mezi různými typy výrobku, jež prodávají výrobní odvětví Unie, a typy výrobku, jež prodávají ruští vyvážející výrobci, více než 68 % objemu dovozu ze strany ruských vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku.

| (96) | Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: |
| --- | --- |

(96)

Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:

| (97) | vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku podle typu výrobku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že výrobci z Unie prodávali dotčený výrobek přímo i prostřednictvím prodejních společností ve spojení, byla prodejní cena podle potřeby upravena o náklady na dopravu, pojištění a manipulaci na úroveň ceny ze závodu; a |
| --- | --- |

(97)

vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku podle typu výrobku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že výrobci z Unie prodávali dotčený výrobek přímo i prostřednictvím prodejních společností ve spojení, byla prodejní cena podle potřeby upravena o náklady na dopravu, pojištění a manipulaci na úroveň ceny ze závodu; a

| (98) | odpovídajícího váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku z dovozu od ruských výrobců zařazených do vzorku při prodeji prvnímu nezávislému zákazníkovi na unijním trhu, přičemž tyto ceny byly upraveny na úroveň ceny na celní hranici Unie. V případě prodeje uskutečněného prostřednictvím dovozce ve spojení byla provedena další úprava podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Ke stanovené ceně na úrovni ceny na celní hranici Unie byla následně přidána částka za náklady po dovozu a za clo. Tento prodej představoval méně než 5 % celkového objemu prodeje ruských výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(98)

odpovídajícího váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku z dovozu od ruských výrobců zařazených do vzorku při prodeji prvnímu nezávislému zákazníkovi na unijním trhu, přičemž tyto ceny byly upraveny na úroveň ceny na celní hranici Unie. V případě prodeje uskutečněného prostřednictvím dovozce ve spojení byla provedena další úprava podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Ke stanovené ceně na úrovni ceny na celní hranici Unie byla následně přidána částka za náklady po dovozu a za clo. Tento prodej představoval méně než 5 % celkového objemu prodeje ruských výrobců zařazených do vzorku.

| (99) | Cenové srovnání bylo provedeno na základě jednotlivých typů transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou o rabaty a slevy. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. |
| --- | --- |

(99)

Cenové srovnání bylo provedeno na základě jednotlivých typů transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou o rabaty a slevy. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření.

| (100) | Z výše uvedených skutečností vyplynulo, že dumpingový dovoz vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vykazoval vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 12,6 % (v rozmezí od 9,5 % do 18,5 %). Rozpětí cenového podbízení jsou považována za významná. |
| --- | --- |

(100)

Z výše uvedených skutečností vyplynulo, že dumpingový dovoz vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vykazoval vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 12,6 % (v rozmezí od 9,5 % do 18,5 %). Rozpětí cenového podbízení jsou považována za významná.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (101) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(101)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (102) | Jak je uvedeno v oddíle 1.6.1, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl použit výběr vzorku. |
| --- | --- |

(102)

Jak je uvedeno v oddíle 1.6.1, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl použit výběr vzorku.

| (103) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědi žadatele na dotazník týkající se všech výrobců v Unii, přičemž tyto údaje byly v případě potřeby podrobeny křížovému kontrolnímu srovnání s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele zkoumala Komise na základě údajů, které byly obsaženy v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, u nichž byla provedena křížová kontrola na dálku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(103)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědi žadatele na dotazník týkající se všech výrobců v Unii, přičemž tyto údaje byly v případě potřeby podrobeny křížovému kontrolnímu srovnání s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele zkoumala Komise na základě údajů, které byly obsaženy v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, u nichž byla provedena křížová kontrola na dálku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (104) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(104)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (105) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(105)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (106) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (m3) | 982 658 | 1 009 772 | 879 540 | 848 900 |
| Index | 100 | 103 | 90 | 86 |
| Výrobní kapacita (m3) | 1 244 310 | 1 296 650 | 1 328 000 | 1 203 000 |
| Index | 100 | 104 | 107 | 97 |
| Využití kapacity | 79 % | 78 % | 66 % | 71 % |
| Index | 100 | 99 | 84 | 89 |
| Zdroj: Žadatel a výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(106)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

Období šetření

Objem výroby (m3)

3

982 658

1 009 772

879 540

848 900

Index

Index

100

100

103

103

90

90

86

86

Výrobní kapacita (m3)

3

1 244 310

1 296 650

1 328 000

1 203 000

Index

Index

100

100

104

104

107

107

97

97

Využití kapacity

79 %

78 %

66 %

71 %

Index

Index

100

100

99

99

84

84

89

89

Zdroj: Žadatel a výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (107) | Během posuzovaného období se objem výroby ve výrobním odvětví Unie snížil o 14 %, tj. přibližně o 140 000 metrů krychlových. Od roku 2017 do roku 2018 došlo k jeho mírnému nárůstu, po němž v dalších obdobích následovalo výrazné snížení. |
| --- | --- |

(107)

Během posuzovaného období se objem výroby ve výrobním odvětví Unie snížil o 14 %, tj. přibližně o 140 000 metrů krychlových. Od roku 2017 do roku 2018 došlo k jeho mírnému nárůstu, po němž v dalších obdobích následovalo výrazné snížení.

| (108) | Výrobní kapacita Unie se v posuzovaném období celkově snížila o 3 %. Výrobní kapacita Unie se v letech 2018 a 2019 mírně zvýšila, což lze vysvětlit časovou prodlevou mezi rozhodnutím o zvýšení kapacit a jeho účinkem. Během období šetření se však výrobní odvětví Unie ve srovnání s rokem 2019 zmenšilo o 10 %. |
| --- | --- |

(108)

Výrobní kapacita Unie se v posuzovaném období celkově snížila o 3 %. Výrobní kapacita Unie se v letech 2018 a 2019 mírně zvýšila, což lze vysvětlit časovou prodlevou mezi rozhodnutím o zvýšení kapacit a jeho účinkem. Během období šetření se však výrobní odvětví Unie ve srovnání s rokem 2019 zmenšilo o 10 %.

| (109) | Během posuzovaného období se využití kapacity výrobního odvětví Unie snížilo o 11 %, jelikož výrobci v Unii nebyli schopni zvýšit výrobu v souladu s růstem trhu. Od roku 2017 do roku 2019 činil pokles využití 16 %, po němž následoval v období šetření nárůst o 5 % v důsledku snížení investic a uzavření výrobních závodů. |
| --- | --- |

(109)

Během posuzovaného období se využití kapacity výrobního odvětví Unie snížilo o 11 %, jelikož výrobci v Unii nebyli schopni zvýšit výrobu v souladu s růstem trhu. Od roku 2017 do roku 2019 činil pokles využití 16 %, po němž následoval v období šetření nárůst o 5 % v důsledku snížení investic a uzavření výrobních závodů.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (110) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie (m3) | 821 341 | 818 621 | 757 103 | 680 243 |
| Index | 100 | 100 | 92 | 83 |
| Podíl na trhu | 44 % | 41 % | 36 % | 32 % |
| Index | 100 | 93 | 83 | 73 |
| Zdroj: Žadatel, výrobci v Unii zařazení do vzorku a Eurostat |

(110)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období šetření

Celkový objem prodeje na trhu Unie (m3)

3

821 341

818 621

757 103

680 243

Index

Index

100

100

100

100

92

92

83

83

Podíl na trhu

44 %

41 %

36 %

32 %

Index

Index

100

100

93

93

83

83

73

73

Zdroj: Žadatel, výrobci v Unii zařazení do vzorku a Eurostat

Zdroj:

| (111) | Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie významně snížil, a to o 17 %. Objem prodeje v Unii zůstal od roku 2017 do roku 2018 na stejné úrovni, avšak v roce 2019 vykázal pokles o 8 % a od roku 2019 do období šetření další pokles o 9 %. |
| --- | --- |

(111)

Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie významně snížil, a to o 17 %. Objem prodeje v Unii zůstal od roku 2017 do roku 2018 na stejné úrovni, avšak v roce 2019 vykázal pokles o 8 % a od roku 2019 do období šetření další pokles o 9 %.

| (112) | Spolu s poklesem prodeje se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 27 % během setrvale klesajícího trendu, který snížil přítomnost výrobního odvětví Unie na trhu z tržního podílu 44 % v roce 2017 na 32 % v období šetření. |
| --- | --- |

(112)

Spolu s poklesem prodeje se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 27 % během setrvale klesajícího trendu, který snížil přítomnost výrobního odvětví Unie na trhu z tržního podílu 44 % v roce 2017 na 32 % v období šetření.

4.4.2.3.   Růst

Růst

| (113) | V souvislosti s rozšířením trhu a se zvýšenou spotřebou v Unii výše uvedené údaje ukazují, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo značný pokles, pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl na trhu. |
| --- | --- |

(113)

V souvislosti s rozšířením trhu a se zvýšenou spotřebou v Unii výše uvedené údaje ukazují, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo značný pokles, pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl na trhu.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (114) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 6 039 | 5 960 | 5 325 | 5 308 |
| Index | 100 | 99 | 88 | 88 |
| Produktivita (m3/zaměstnanec) | 163 | 169 | 165 | 160 |
| Index | 100 | 104 | 102 | 98 |
| Zdroj: Žadatel a výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(114)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období šetření

Počet zaměstnanců

6 039

5 960

5 325

5 308

Index

Index

100

100

99

99

88

88

88

88

Produktivita (m3/zaměstnanec)

3

163

169

165

160

Index

Index

100

100

104

104

102

102

98

98

Zdroj: Žadatel a výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj:

| (115) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie zaznamenala v posuzovaném období pokles o 12 %. Zaměstnanost zůstala od roku 2017 do roku 2018 poměrně stabilní, ačkoli i během tohoto relativně stabilního období se počet zaměstnanců snížil o 79. Zaměstnanost se v roce 2019 dále výrazně snížila a nevzrostla ani v období šetření, ale i nadále v menší míře klesala. |
| --- | --- |

(115)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie zaznamenala v posuzovaném období pokles o 12 %. Zaměstnanost zůstala od roku 2017 do roku 2018 poměrně stabilní, ačkoli i během tohoto relativně stabilního období se počet zaměstnanců snížil o 79. Zaměstnanost se v roce 2019 dále výrazně snížila a nevzrostla ani v období šetření, ale i nadále v menší míře klesala.

| (116) | Vzhledem k poklesu výroby a zaměstnanosti se produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v tunách na jednoho zaměstnance ročně, snížila během posuzovaného období o 2 %. Od roku 2017 do roku 2018 vzrostla o 4 % a poté v následujících obdobích klesala. |
| --- | --- |

(116)

Vzhledem k poklesu výroby a zaměstnanosti se produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v tunách na jednoho zaměstnance ročně, snížila během posuzovaného období o 2 %. Od roku 2017 do roku 2018 vzrostla o 4 % a poté v následujících obdobích klesala.

4.4.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (117) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný. |
| --- | --- |

(117)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný.

| (118) | Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(118)

Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (119) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/m3) | 717 | 746 | 732 | 694 |
| Index | 100 | 104 | 102 | 97 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/m3) | 629 | 670 | 713 | 692 |
| Index | 100 | 107 | 113 | 110 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(119)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/m3)

3

717

746

732

694

Index

Index

100

100

104

104

102

102

97

97

Jednotkové výrobní náklady (EUR/m3)

3

629

670

713

692

Index

Index

100

100

107

107

113

113

110

110

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (120) | Prodejní ceny na trhu Unie pro strany, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížily ze 717 EUR/m3 na 694 EUR/m3, což představuje pokles o 3 %. V roce 2018 došlo k mírnému, ale dočasnému zvýšení cen o 4 %, po němž v následujících obdobích přišel pokles. |
| --- | --- |

(120)

Prodejní ceny na trhu Unie pro strany, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížily ze 717 EUR/m3 na 694 EUR/m3, což představuje pokles o 3 %. V roce 2018 došlo k mírnému, ale dočasnému zvýšení cen o 4 %, po němž v následujících obdobích přišel pokles.

3

3

| (121) | Ve stejném období se jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 10 %. Výrobní náklady byly ovlivněny vývojem cen hlavní suroviny (dýh z březové kulatiny) a potížemi s plným využitím úspor z rozsahu v důsledku snížení prodeje a výroby. |
| --- | --- |

(121)

Ve stejném období se jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 10 %. Výrobní náklady byly ovlivněny vývojem cen hlavní suroviny (dýh z březové kulatiny) a potížemi s plným využitím úspor z rozsahu v důsledku snížení prodeje a výroby.

4.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (122) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (EUR) | 23 474 | 23 542 | 23 733 | 23 690 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 101 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(122)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (EUR)

23 474

23 542

23 733

23 690

Index

Index

100

100

100

100

101

101

101

101

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (123) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se v posuzovaném období zvýšily o 1 %. |
| --- | --- |

(123)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se v posuzovaném období zvýšily o 1 %.

4.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (124) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 9


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (m3) | 30 894 | 43 550 | 35 706 | 37 685 |
| Index | 100 | 141 | 116 | 122 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 3,1 % | 4,3 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Index | 100 | 137 | 129 | 141 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(124)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Období šetření

Konečný stav zásob (m3)

3

30 894

43 550

35 706

37 685

Index

Index

100

100

141

141

116

116

122

122

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

3,1 %

4,3 %

4,1 %

4,4 %

Index

Index

100

100

137

137

129

129

141

141

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (125) | Skladové zásoby u výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během období o 22 %. K výraznému nárůstu o 41 % došlo mezi lety 2017 a 2018, přičemž zásoby dosáhly své maximální úrovně v roce 2018. Poté se výrobnímu odvětví Unie podařilo v roce 2019 snížit stav zásob o 25 % úpravou své výroby, avšak od roku 2019 do období šetření se zásoby opět zvýšily o 6 %, a to v důsledku pokračujícího poklesu prodeje v Unii. Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby vzrostl z 3,1 % v roce 2017 na 4,4 % v období šetření. |
| --- | --- |

(125)

Skladové zásoby u výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během období o 22 %. K výraznému nárůstu o 41 % došlo mezi lety 2017 a 2018, přičemž zásoby dosáhly své maximální úrovně v roce 2018. Poté se výrobnímu odvětví Unie podařilo v roce 2019 snížit stav zásob o 25 % úpravou své výroby, avšak od roku 2019 do období šetření se zásoby opět zvýšily o 6 %, a to v důsledku pokračujícího poklesu prodeje v Unii. Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby vzrostl z 3,1 % v roce 2017 na 4,4 % v období šetření.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (126) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 9,7 % | 7,4 % | 0,2 % | –2,8 % |
| Index | 100 | 76 | 2 | –28 |
| Peněžní tok (v EUR) | 191 991 172 | 187 065 363 | 175 135 121 | 165 108 224 |
| Index | 100 | 97 | 91 | 86 |
| Investice (v EUR) | 14 326 493 | 12 473 095 | 11 169 293 | 14 237 597 |
| Index | 100 | 87 | 78 | 99 |
| Návratnost investic | 20 % | 11 % | 0 % | –2 % |
| Index | 100 | 55 | 2 | –10 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(126)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

9,7 %

7,4 %

0,2 %

–2,8 %

Index

Index

100

100

76

76

2

2

–28

–28

Peněžní tok (v EUR)

191 991 172

187 065 363

175 135 121

165 108 224

Index

Index

100

100

97

97

91

91

86

86

Investice (v EUR)

14 326 493

12 473 095

11 169 293

14 237 597

Index

Index

100

100

87

87

78

78

99

99

Návratnost investic

20 %

11 %

0 %

–2 %

Index

Index

100

100

55

55

2

2

–10

–10

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (127) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobců zařazených do vzorku se během posuzovaného období propadla a klesla z téměř 10 % v roce 2017 na téměř –3 % v období šetření. |
| --- | --- |

(127)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobců zařazených do vzorku se během posuzovaného období propadla a klesla z téměř 10 % v roce 2017 na téměř –3 % v období šetření.

| (128) | Jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.1, náklady výrobců v Unii se zvýšily výrazně více než jejich ceny. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvýšit ceny ve stejné míře, v jaké rostly náklady, a to kvůli tlaku na snižování vyvolaného dumpingovým dovozem z Ruska – jak z hlediska objemu, tak z hlediska nízkých cen. Během celého posuzovaného období dovoz z Ruska skutečně dosahoval vysokých a stále rostoucích objemů za ceny, které byly trvale nízké a v posuzovaném období měly jasný sestupný trend. Průměrná cena ruského dovozu byla výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což omezilo možnost zvyšování cen, jak by se očekávalo v souvislosti s rostoucími náklady na suroviny a rostoucí poptávkou. To vedlo ke snížení a poklesu ziskovosti do té míry, že výrobní odvětví Unie bylo během období šetření ztrátové. |
| --- | --- |

(128)

Jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.1, náklady výrobců v Unii se zvýšily výrazně více než jejich ceny. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvýšit ceny ve stejné míře, v jaké rostly náklady, a to kvůli tlaku na snižování vyvolaného dumpingovým dovozem z Ruska – jak z hlediska objemu, tak z hlediska nízkých cen. Během celého posuzovaného období dovoz z Ruska skutečně dosahoval vysokých a stále rostoucích objemů za ceny, které byly trvale nízké a v posuzovaném období měly jasný sestupný trend. Průměrná cena ruského dovozu byla výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což omezilo možnost zvyšování cen, jak by se očekávalo v souvislosti s rostoucími náklady na suroviny a rostoucí poptávkou. To vedlo ke snížení a poklesu ziskovosti do té míry, že výrobní odvětví Unie bylo během období šetření ztrátové.

| (129) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se během období šetření vyvíjel negativně a vykazoval každoroční pokles, což vedlo od roku 2017 do období šetření k celkovému propadu o 14 %. Schopnost opatřit si kapitál byla negativně ovlivněna poklesem zisků. |
| --- | --- |

(129)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se během období šetření vyvíjel negativně a vykazoval každoroční pokles, což vedlo od roku 2017 do období šetření k celkovému propadu o 14 %. Schopnost opatřit si kapitál byla negativně ovlivněna poklesem zisků.

| (130) | Úroveň ročních investic se v posuzovaném období snížila o 1 %, ale mezi léty 2018 a 2019 klesla o 22 % a v období šetření se stěží přiblížila úrovni roku 2017. Zatímco počáteční poklesy lze vysvětlit vývojem trhu a dopadem na prodej a ziskovost, cílem nedávného zvýšení v období šetření bylo zachovat stávající kapacity a provést náležité výměny nezbytných výrobních aktiv. |
| --- | --- |

(130)

Úroveň ročních investic se v posuzovaném období snížila o 1 %, ale mezi léty 2018 a 2019 klesla o 22 % a v období šetření se stěží přiblížila úrovni roku 2017. Zatímco počáteční poklesy lze vysvětlit vývojem trhu a dopadem na prodej a ziskovost, cílem nedávného zvýšení v období šetření bylo zachovat stávající kapacity a provést náležité výměny nezbytných výrobních aktiv.

| (131) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Během posuzovaného období se vyvíjela negativně a propadla se z úrovně 20 % v roce 2017 na –2 % v období šetření. Negativní vývoj ukazuje, že ačkoli investice v zájmu zachování konkurenceschopnosti pokračovaly, jejich návratnost během posuzovaného období podstatně poklesla. |
| --- | --- |

(131)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Během posuzovaného období se vyvíjela negativně a propadla se z úrovně 20 % v roce 2017 na –2 % v období šetření. Negativní vývoj ukazuje, že ačkoli investice v zájmu zachování konkurenceschopnosti pokračovaly, jejich návratnost během posuzovaného období podstatně poklesla.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (132) | V souvislosti s podstatným zvýšením spotřeby v Unii (+14 %) se dovoz z Ruska během posuzovaného období zvýšil ještě více (+37 %), a to za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. To umožnilo ruským vyvážejícím výrobcům dosáhnout v období šetření podílu na trhu 56 % (zvýšení ze 46 % v roce 2017). |
| --- | --- |

(132)

V souvislosti s podstatným zvýšením spotřeby v Unii (+14 %) se dovoz z Ruska během posuzovaného období zvýšil ještě více (+37 %), a to za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. To umožnilo ruským vyvážejícím výrobcům dosáhnout v období šetření podílu na trhu 56 % (zvýšení ze 46 % v roce 2017).

| (133) | Za těchto okolností bylo výrobnímu odvětví Unie nejen znemožněno těžit z rozšiřujícího se trhu, ale jeho hospodářská situace se zhoršila, jak ukazují všechny hlavní makroekonomické ukazatele, které vykazovaly negativní trend: výroba (–14 %), prodej v EU (–17 %) a významné snížení jeho podílu na trhu (ze 44 % na 32 %) v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(133)

Za těchto okolností bylo výrobnímu odvětví Unie nejen znemožněno těžit z rozšiřujícího se trhu, ale jeho hospodářská situace se zhoršila, jak ukazují všechny hlavní makroekonomické ukazatele, které vykazovaly negativní trend: výroba (–14 %), prodej v EU (–17 %) a významné snížení jeho podílu na trhu (ze 44 % na 32 %) v posuzovaném období.

| (134) | V reakci na tlak nízkých ruských cen se výrobní odvětví Unie pokusilo snížit náklady a byly provedeny úpravy zaměstnanosti (–12 %). V důsledku tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Ruska, pokud jde o zvýšený objem a nízké ceny, však prodej v EU v posuzovaném období prudce poklesl a zásoby se rychle zvýšily (+22 %), přičemž v roce 2018 dosáhly maximální úrovně (+41 %). |
| --- | --- |

(134)

V reakci na tlak nízkých ruských cen se výrobní odvětví Unie pokusilo snížit náklady a byly provedeny úpravy zaměstnanosti (–12 %). V důsledku tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Ruska, pokud jde o zvýšený objem a nízké ceny, však prodej v EU v posuzovaném období prudce poklesl a zásoby se rychle zvýšily (+22 %), přičemž v roce 2018 dosáhly maximální úrovně (+41 %).

| (135) | Výrobní náklady výrobního odvětví Unie během posuzovaného období značně vzrostly (+10 %), a to zejména v důsledku výrazného zvýšení cen surovin. |
| --- | --- |

(135)

Výrobní náklady výrobního odvětví Unie během posuzovaného období značně vzrostly (+10 %), a to zejména v důsledku výrazného zvýšení cen surovin.

| (136) | Náklady výrobního odvětví Unie vzrostly více než prodejní ceny, a tudíž ziskovost v posuzovaném období poklesla, a to ze zdravé situace (+10 %) v roce 2017 na neudržitelný ztrátový scénář (–3 %) v období šetření. |
| --- | --- |

(136)

Náklady výrobního odvětví Unie vzrostly více než prodejní ceny, a tudíž ziskovost v posuzovaném období poklesla, a to ze zdravé situace (+10 %) v roce 2017 na neudržitelný ztrátový scénář (–3 %) v období šetření.

| (137) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(137)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

5.1.   V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohly ve stejnou dobu působit újmu i jiné známé činitele. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, spotřeba, konkurenční nevýhoda z hlediska přístupu k hlavní surovině, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, stávky ve Finsku, dopady pandemie COVID-19, srovnatelnost výrobků.

5.2.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (138) | Zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s významným a stále rostoucím tržním pronikáním zvýšeného dovozu z Ruska, jehož ceny se soustavně podbízely cenám výrobního odvětví Unie a v každém případě vedly ke stlačování cen. V tomto ohledu vývoj objemů dovozu a cen, zohledněný v tabulkách 2 a 3, stlačoval úrovně cen výrobního odvětví Unie, což vytvořilo vzájemnou příčinnou souvislost. |
| --- | --- |

(138)

Zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s významným a stále rostoucím tržním pronikáním zvýšeného dovozu z Ruska, jehož ceny se soustavně podbízely cenám výrobního odvětví Unie a v každém případě vedly ke stlačování cen. V tomto ohledu vývoj objemů dovozu a cen, zohledněný v tabulkách 2 a 3, stlačoval úrovně cen výrobního odvětví Unie, což vytvořilo vzájemnou příčinnou souvislost.

| (139) | Dovoz z Ruska se během posuzovaného období zvýšil o 37 %, z přibližně 870 050 m3 v roce 2017, což představuje podíl na trhu ve výši 46 %, na 1 192 712 m3 v období šetření, což představuje 56 % podíl na trhu. Tento rostoucí dovoz se během posuzovaného období uskutečňoval za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a v každém případě za ceny na úrovni vedoucí ke stlačování cen, vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny v souladu s růstem nákladů na výrobu. |
| --- | --- |

(139)

Dovoz z Ruska se během posuzovaného období zvýšil o 37 %, z přibližně 870 050 m3 v roce 2017, což představuje podíl na trhu ve výši 46 %, na 1 192 712 m3 v období šetření, což představuje 56 % podíl na trhu. Tento rostoucí dovoz se během posuzovaného období uskutečňoval za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a v každém případě za ceny na úrovni vedoucí ke stlačování cen, vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny v souladu s růstem nákladů na výrobu.

3

3

| (140) | To mělo v období šetření silný negativní dopad na výrobní odvětví Unie. V situaci rostoucích nákladů a cenového tlaku vyvíjeného ruským dumpingovým dovozem bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno stanovit udržitelné ceny, což vedlo k velmi silnému poklesu ziskovosti z 10 % až do ztráty (–3 %) a následnému zhoršení finančních ukazatelů odvětví. |
| --- | --- |

(140)

To mělo v období šetření silný negativní dopad na výrobní odvětví Unie. V situaci rostoucích nákladů a cenového tlaku vyvíjeného ruským dumpingovým dovozem bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno stanovit udržitelné ceny, což vedlo k velmi silnému poklesu ziskovosti z 10 % až do ztráty (–3 %) a následnému zhoršení finančních ukazatelů odvětví.

| (141) | Proto byl učiněn předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Ruska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, pokud jde o ceny a objem. |
| --- | --- |

(141)

Proto byl učiněn předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Ruska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, pokud jde o ceny a objem.

5.3.   Účinky jiných činitelů

Účinky jiných činitelů

5.3.1.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (142) | Jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 výše, pro stanovení objemu dovozu ze třetích zemí použila Komise stejný poměr (TARIC/KN), který byl po zahájení šetření pozorován mezi objemem dovozu u celého kódu KN a dovozem dotčeného výrobku na základě údajů TARIC. Jedinými třetími zeměmi, které do Unie dovážely významné objemy, byly Bělorusko a Ukrajina. V případě Běloruska byl poměr stanoven na 43 %. |
| --- | --- |

(142)

Jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 výše, pro stanovení objemu dovozu ze třetích zemí použila Komise stejný poměr (TARIC/KN), který byl po zahájení šetření pozorován mezi objemem dovozu u celého kódu KN a dovozem dotčeného výrobku na základě údajů TARIC. Jedinými třetími zeměmi, které do Unie dovážely významné objemy, byly Bělorusko a Ukrajina. V případě Běloruska byl poměr stanoven na 43 %.

| (143) | V případě Ukrajiny Komise zjistila zkreslené údaje ve vykázaných statistikách na úrovni doplňkové jednotky (v tomto případě metr krychlový). Pro účely srovnání se proto Komise rozhodla převést vykázanou hmotnost (v tunách) na spolehlivější a stabilnější soubor údajů, a to na metry krychlové. |
| --- | --- |

(143)

V případě Ukrajiny Komise zjistila zkreslené údaje ve vykázaných statistikách na úrovni doplňkové jednotky (v tomto případě metr krychlový). Pro účely srovnání se proto Komise rozhodla převést vykázanou hmotnost (v tunách) na spolehlivější a stabilnější soubor údajů, a to na metry krychlové.

| (144) | Pro převod tun na metry krychlové použila Komise převodní klíč, konkrétně „modus“ Ruska a Běloruska, pokud jde o objem a hmotnost na úrovni TARIC po zahájení šetření (modus definovaný jako hodnota, která se nejčastěji objevuje v souboru hodnot údajů). Klíč pro přepočet tun dovezených z Ukrajiny na metry krychlové byl stanoven na 0,69. |
| --- | --- |

(144)

Pro převod tun na metry krychlové použila Komise převodní klíč, konkrétně „modus“ Ruska a Běloruska, pokud jde o objem a hmotnost na úrovni TARIC po zahájení šetření (modus definovaný jako hodnota, která se nejčastěji objevuje v souboru hodnot údajů). Klíč pro přepočet tun dovezených z Ukrajiny na metry krychlové byl stanoven na 0,69.

| (145) | Komise stanovila dovozní ceny na základě EUR/t na úrovni KN, jak je vysvětleno výše v oddíle 4.3.2. |
| --- | --- |

(145)

Komise stanovila dovozní ceny na základě EUR/t na úrovni KN, jak je vysvětleno výše v oddíle 4.3.2.

| (146) | Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | Objem (m3) | 82 029 | 100 935 | 104 962 | 106 785 |
| | Index | 100 | 123 | 128 | 130 |
| | Podíl na trhu | 4 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| | Průměrná cena (EUR/tuna) | 651 | 725 | 641 | 616 |
| | Index | 100 | 111 | 98 | 95 |
| Bělorusko | Objem (m3) | 81 638 | 112 922 | 75 961 | 93 231 |
| | Index | 100 | 138 | 93 | 114 |
| | Podíl na trhu | 4 % | 6 % | 4 % | 4 % |
| | Průměrná cena (EUR/tuna) | 403 | 481 | 387 | 363 |
| | Index | 100 | 119 | 96 | 90 |
| Ostatní třetí země (12) | Objem (m3) | 18 668 | 34 486 | 60 822 | 57 354 |
| | Index | 100 | 185 | 326 | 307 |
| | Podíl na trhu | 1 % | 2 % | 3 % | 3 % |
| | Průměrná cena (EUR/tuna) | 566 | 576 | 565 | 561 |
| | Index | 100 | 102 | 100 | 99 |
| Součet všech třetích zemí kromě Ruska | Objem (m3) | 182 335 | 248 344 | 241 746 | 257 371 |
| | Index | 100 | 136 | 133 | 141 |
| | Podíl na trhu | 10 % | 12 % | 12 % | 12 % |
| | Průměrná cena (EUR/tuna) | 537 | 574 | 535 | 520 |
| | Index | 100 | 107 | 100 | 97 |
| Zdroj: Eurostat |

(146)

Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2017

2018

2019

Období šetření

Ukrajina

Objem (m3)

3

82 029

100 935

104 962

106 785

Index

Index

100

100

123

123

128

128

130

130

Podíl na trhu

4 %

5 %

5 %

5 %

Průměrná cena (EUR/tuna)

651

725

641

616

Index

Index

100

100

111

111

98

98

95

95

Bělorusko

Objem (m3)

3

81 638

112 922

75 961

93 231

Index

Index

100

100

138

138

93

93

114

114

Podíl na trhu

4 %

6 %

4 %

4 %

Průměrná cena (EUR/tuna)

403

481

387

363

Index

Index

100

100

119

119

96

96

90

90

Ostatní třetí země (12)

12

Objem (m3)

3

18 668

34 486

60 822

57 354

Index

Index

100

100

185

185

326

326

307

307

Podíl na trhu

1 %

2 %

3 %

3 %

Průměrná cena (EUR/tuna)

566

576

565

561

Index

Index

100

100

102

102

100

100

99

99

Součet všech třetích zemí kromě Ruska

Objem (m3)

3

182 335

248 344

241 746

257 371

Index

Index

100

100

136

136

133

133

141

141

Podíl na trhu

10 %

12 %

12 %

12 %

Průměrná cena (EUR/tuna)

537

574

535

520

Index

Index

100

100

107

107

100

100

97

97

Zdroj: Eurostat

| (147) | Ve srovnání s Ruskem jsou Bělorusko a Ukrajina na trhu Unie přítomny jen omezeně. V posuzovaném období zůstal jejich podíl na trhu stabilní na úrovni 4 % a 5 %, s minimálními nebo žádnými změnami. Všechny ostatní třetí země mírně zvýšily svou přítomnost, a to z tržního podíl 1 % na stále velmi nízký tržní podíl 3 %. Společný podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě Ruska se od roku 2017 do roku 2018 zvýšil o 2 % a poté zůstal stabilní, a to na úrovni 12 %. |
| --- | --- |

(147)

Ve srovnání s Ruskem jsou Bělorusko a Ukrajina na trhu Unie přítomny jen omezeně. V posuzovaném období zůstal jejich podíl na trhu stabilní na úrovni 4 % a 5 %, s minimálními nebo žádnými změnami. Všechny ostatní třetí země mírně zvýšily svou přítomnost, a to z tržního podíl 1 % na stále velmi nízký tržní podíl 3 %. Společný podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě Ruska se od roku 2017 do roku 2018 zvýšil o 2 % a poté zůstal stabilní, a to na úrovni 12 %.

| (148) | Pokud jde o ceny během posuzovaného období, Ukrajina prodávala za ceny mírně vyšší a Bělorusko za ceny nižší v porovnání s cenami Ruska. Nižší ceny z Běloruska lze vysvětlit jeho omezenou technologií, která umožňuje pro trh vyrábět pouze velmi specifický výrobek s nižší kvalitou. Na rozdíl od Běloruska jde při dovozu z Ruska o kvalitnější březovou překližku, jejíž průměrné ceny jsou tudíž vyšší. |
| --- | --- |

(148)

Pokud jde o ceny během posuzovaného období, Ukrajina prodávala za ceny mírně vyšší a Bělorusko za ceny nižší v porovnání s cenami Ruska. Nižší ceny z Běloruska lze vysvětlit jeho omezenou technologií, která umožňuje pro trh vyrábět pouze velmi specifický výrobek s nižší kvalitou. Na rozdíl od Běloruska jde při dovozu z Ruska o kvalitnější březovou překližku, jejíž průměrné ceny jsou tudíž vyšší.

| (149) | Na základě toho dospěla Komise prozatímně k závěru, že dopad dovozu z jiných zemí neoslabuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Ruska a podstatnou újmou, kterou utrpěli výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(149)

Na základě toho dospěla Komise prozatímně k závěru, že dopad dovozu z jiných zemí neoslabuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Ruska a podstatnou újmou, kterou utrpěli výrobci v Unii.

5.3.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (150) | Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (m3) | 98 324 | 96 327 | 93 892 | 101 866 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 104 |
| Průměrná cena (EUR/m3) | 689 | 755 | 752 | 705 |
| Index | 100 | 110 | 109 | 102 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(150)

Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

2017

2018

2019

Období šetření

Objem vývozu (m3)

3

98 324

96 327

93 892

101 866

Index

Index

100

100

98

98

95

95

104

104

Průměrná cena (EUR/m3)

3

689

755

752

705

Index

Index

100

100

110

110

109

109

102

102

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (151) | Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období zvýšil o 4 %. Od roku 2017 do roku 2019 se vývoz snížil o 5 % a v období šetření následoval nárůst o 9 %. Průměrné ceny vývozu se během posuzovaného období zvýšily o 2 %. Od roku 2017 do roku 2018 se průměrné ceny zvýšily o 10 %, přičemž v následujících obdobích došlo k poklesu. |
| --- | --- |

(151)

Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období zvýšil o 4 %. Od roku 2017 do roku 2019 se vývoz snížil o 5 % a v období šetření následoval nárůst o 9 %. Průměrné ceny vývozu se během posuzovaného období zvýšily o 2 %. Od roku 2017 do roku 2018 se průměrné ceny zvýšily o 10 %, přičemž v následujících obdobích došlo k poklesu.

| (152) | Vzhledem k pozitivnímu vývoji objemu vývozu i průměrných cen v posuzovaném období dospěla Komise prozatímně k závěru, že dopad výkonnosti vývozu nemohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(152)

Vzhledem k pozitivnímu vývoji objemu vývozu i průměrných cen v posuzovaném období dospěla Komise prozatímně k závěru, že dopad výkonnosti vývozu nemohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

5.3.3.   Konkurenční nevýhoda z hlediska přístupu k hlavní surovině

Konkurenční nevýhoda z hlediska přístupu k hlavní surovině

| (153) | Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie trpí ve srovnání s Ruskem omezenou dostupností hlavní suroviny, a to březové kulatiny. Tato omezená dostupnost suroviny by byla příčinou nižších objemů výroby, zvýšení nákladů, a tudíž příčinou újmy. |
| --- | --- |

(153)

Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie trpí ve srovnání s Ruskem omezenou dostupností hlavní suroviny, a to březové kulatiny. Tato omezená dostupnost suroviny by byla příčinou nižších objemů výroby, zvýšení nákladů, a tudíž příčinou újmy.

| (154) | Přístup k hlavní surovině, březové kulatině, újmu nevysvětluje, jelikož výrobci v Unii mají k dodávkám březové kulatiny dostatečný přístup. Nárůst zásob ukazuje, že problém nespočívá ve výrobě, ale spíše v její tržní realizaci. Pokles výroby během posuzovaného období proto nelze vysvětlit dostupností dřeva. |
| --- | --- |

(154)

Přístup k hlavní surovině, březové kulatině, újmu nevysvětluje, jelikož výrobci v Unii mají k dodávkám březové kulatiny dostatečný přístup. Nárůst zásob ukazuje, že problém nespočívá ve výrobě, ale spíše v její tržní realizaci. Pokles výroby během posuzovaného období proto nelze vysvětlit dostupností dřeva.

| (155) | Pokud jde o údajnou nevýhodu z hlediska nákladů, bylo šetřením zjištěno, že důležitým činitelem, který ovlivňuje zvýšení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie, je cena březové kulatiny. Náklady na suroviny a jejich vliv na celkové zvýšení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie však tuto příčinnou souvislost neoslabují. Konkrétně to lze pozorovat na základě skutečnosti, že mezi rokem 2019 a obdobím šetření se výrobní náklady výrobního odvětví Unie snížily, přičemž to však nevedlo ke zlepšení ziskovosti. |
| --- | --- |

(155)

Pokud jde o údajnou nevýhodu z hlediska nákladů, bylo šetřením zjištěno, že důležitým činitelem, který ovlivňuje zvýšení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie, je cena březové kulatiny. Náklady na suroviny a jejich vliv na celkové zvýšení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie však tuto příčinnou souvislost neoslabují. Konkrétně to lze pozorovat na základě skutečnosti, že mezi rokem 2019 a obdobím šetření se výrobní náklady výrobního odvětví Unie snížily, přičemž to však nevedlo ke zlepšení ziskovosti.

5.3.4.   Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo

Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo

| (156) | Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie provedlo neodůvodněné investice do rozšiřování kapacity v době, kdy prodej klesal, což se stalo zdrojem újmy. |
| --- | --- |

(156)

Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie provedlo neodůvodněné investice do rozšiřování kapacity v době, kdy prodej klesal, což se stalo zdrojem újmy.

| (157) | Výrobní kapacita Unie se však v posuzovaném období celkově snížila o 3 %. Výrobní kapacita Unie se v letech 2018 a 2019 mírně zvýšila, ale během celého posuzovaného období se výrobní odvětví Unie zmenšilo. Tvrzení, že zdrojem újmy byly investice do rozšíření kapacity, je tudíž neopodstatněné. |
| --- | --- |

(157)

Výrobní kapacita Unie se však v posuzovaném období celkově snížila o 3 %. Výrobní kapacita Unie se v letech 2018 a 2019 mírně zvýšila, ale během celého posuzovaného období se výrobní odvětví Unie zmenšilo. Tvrzení, že zdrojem újmy byly investice do rozšíření kapacity, je tudíž neopodstatněné.

5.3.5.   Stávky ve Finsku

Stávky ve Finsku

| (158) | Některé strany tvrdily, že příčinou poklesu výroby by mohla být série stávek ve finských zpracovatelských závodech, k nimž došlo v prosinci 2019 a na začátku roku 2020. |
| --- | --- |

(158)

Některé strany tvrdily, že příčinou poklesu výroby by mohla být série stávek ve finských zpracovatelských závodech, k nimž došlo v prosinci 2019 a na začátku roku 2020.

| (159) | Komise předběžně dospěla k závěru, že stávky zpracovatelských závodů ve Finsku neoslabují příčinnou souvislost, neboť jejich dopad byl omezený zeměpisně (Finsko) i časově (ke stávkám došlo v období od prosince 2019 do ledna 2020). |
| --- | --- |

(159)

Komise předběžně dospěla k závěru, že stávky zpracovatelských závodů ve Finsku neoslabují příčinnou souvislost, neboť jejich dopad byl omezený zeměpisně (Finsko) i časově (ke stávkám došlo v období od prosince 2019 do ledna 2020).

5.3.6.   Dopady pandemie COVID-19

Dopady pandemie COVID-19

| (160) | Některé strany tvrdily, že údaje, které se týkají konce roku 2019 a první poloviny roku 2020, by měla Komise posuzovat se zvláštní obezřetností, aby odlišila dopady pandemie COVID-19 na hospodářství od účinků údajně dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(160)

Některé strany tvrdily, že údaje, které se týkají konce roku 2019 a první poloviny roku 2020, by měla Komise posuzovat se zvláštní obezřetností, aby odlišila dopady pandemie COVID-19 na hospodářství od účinků údajně dumpingového dovozu.

| (161) | Šetřením bylo zjištěno, že poptávka po březové překližce zůstala ve druhém čtvrtletí roku 2020 poměrně stabilní. Kromě toho nedošlo k žádným podstatným narušením dodavatelského řetězce a prodej na vývoz pokračoval i v tomto období. Komise proto dospěla k závěru, že dopady pandemie COVID-19 tuto příčinnou souvislost neoslabují. |
| --- | --- |

(161)

Šetřením bylo zjištěno, že poptávka po březové překližce zůstala ve druhém čtvrtletí roku 2020 poměrně stabilní. Kromě toho nedošlo k žádným podstatným narušením dodavatelského řetězce a prodej na vývoz pokračoval i v tomto období. Komise proto dospěla k závěru, že dopady pandemie COVID-19 tuto příčinnou souvislost neoslabují.

5.3.7.   Srovnatelnost výrobků

Srovnatelnost výrobků

| (162) | Některé strany tvrdily, že březová překližka vyráběná ruským výrobním odvětvím nekonkuruje překližkám, které vyrábí výrobní odvětví EU, neboť jde údajně o výrobu s odlišnou kvalitou, která je určená pro jinou segmenty, a ruský dovoz proto není příčinou újmy. |
| --- | --- |

(162)

Některé strany tvrdily, že březová překližka vyráběná ruským výrobním odvětvím nekonkuruje překližkám, které vyrábí výrobní odvětví EU, neboť jde údajně o výrobu s odlišnou kvalitou, která je určená pro jinou segmenty, a ruský dovoz proto není příčinou újmy.

| (163) | Ze srovnání různých typů výrobku prodávaných výrobním odvětvím Unie a typů výrobku prodávaných ruskými vyvážejícími výrobci však vyplývá, že typy výrobku se velmi podobají a poměrně často jsou dokonce totožné, a že jsou též do značné míry zaměnitelné. Šetřením bylo dále zjištěno, že jak výrobní odvětví Unie, tak i ruští výrobci zásobují hlavní výrobní odvětví, která používají březovou překližku. V každém případě šetření ukázalo, jak je vysvětleno v oddíle 2, že výrobky prodávané výrobním odvětvím Unie a ruským vyvážejícím výrobcem jsou obdobnými výrobky, jelikož mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Tvrzení se tudíž považuje za nepodložené. |
| --- | --- |

(163)

Ze srovnání různých typů výrobku prodávaných výrobním odvětvím Unie a typů výrobku prodávaných ruskými vyvážejícími výrobci však vyplývá, že typy výrobku se velmi podobají a poměrně často jsou dokonce totožné, a že jsou též do značné míry zaměnitelné. Šetřením bylo dále zjištěno, že jak výrobní odvětví Unie, tak i ruští výrobci zásobují hlavní výrobní odvětví, která používají březovou překližku. V každém případě šetření ukázalo, jak je vysvětleno v oddíle 2, že výrobky prodávané výrobním odvětvím Unie a ruským vyvážejícím výrobcem jsou obdobnými výrobky, jelikož mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Tvrzení se tudíž považuje za nepodložené.

5.4.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (164) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise prozatímně stanovila příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z Ruska. V důsledku významného nárůstu dumpingového dovozu z Ruska bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno stanovit udržitelné ceny, což vedlo k výraznému zhoršení jeho hospodářské situace. |
| --- | --- |

(164)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise prozatímně stanovila příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z Ruska. V důsledku významného nárůstu dumpingového dovozu z Ruska bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno stanovit udržitelné ceny, což vedlo k výraznému zhoršení jeho hospodářské situace.

| (165) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. |
| --- | --- |

(165)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu.

| (166) | Na základě výše uvedeného dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, ať už posuzované jednotlivě či společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. |
| --- | --- |

(166)

Na základě výše uvedeného dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, ať už posuzované jednotlivě či společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

| (167) | Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(167)

Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie.

6.1.   Rozpětí újmy

Rozpětí újmy

| (168) | Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a čl. 7 odst. 2d základního nařízení. |
| --- | --- |

(168)

Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a čl. 7 odst. 2d základního nařízení.

| (169) | V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto činitele: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země, míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %. |
| --- | --- |

(169)

V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto činitele: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země, míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %.

| (170) | Jako první krok stanovila Komise základní zisk pokrývající úplné náklady za běžných podmínek hospodářské soutěže. Komise počítala se zisky, kterých dosahovali výrobci v Unii zařazení do vzorku předtím, než se zrychlil nekalý dovoz z Ruska a začal působit újmu výrobnímu odvětví Unie. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno na 9,7 %, což odpovídá úrovni zisku dosaženého výrobním odvětvím Unie v roce 2017. |
| --- | --- |

(170)

Jako první krok stanovila Komise základní zisk pokrývající úplné náklady za běžných podmínek hospodářské soutěže. Komise počítala se zisky, kterých dosahovali výrobci v Unii zařazení do vzorku předtím, než se zrychlil nekalý dovoz z Ruska a začal působit újmu výrobnímu odvětví Unie. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno na 9,7 %, což odpovídá úrovni zisku dosaženého výrobním odvětvím Unie v roce 2017.

| (171) | Někteří výrobci v Unii tvrdili, že úroveň investic, výzkumu a vývoje a inovací během posuzovaného období by byla za běžných podmínek hospodářské soutěže vyšší. |
| --- | --- |

(171)

Někteří výrobci v Unii tvrdili, že úroveň investic, výzkumu a vývoje a inovací během posuzovaného období by byla za běžných podmínek hospodářské soutěže vyšší.

| (172) | Komise toto tvrzení posoudila, avšak zjistila, že navzdory klesajícímu obratu byla úroveň investic během období šetření vyšší než ve dvou předchozích letech a velmi se blížila úrovni investic v roce 2017, kdy výrobní odvětví Unie dosáhlo průměrného zisku ve výši 9,7 %. Na základě toho, a rovněž vzhledem k tomu, že investice do výzkumu a vývoje a inovací jsou výhledovými prognózami, jež jsou založeny na investičních plánech, Komise tato tvrzení předběžně nepřijala. |
| --- | --- |

(172)

Komise toto tvrzení posoudila, avšak zjistila, že navzdory klesajícímu obratu byla úroveň investic během období šetření vyšší než ve dvou předchozích letech a velmi se blížila úrovni investic v roce 2017, kdy výrobní odvětví Unie dosáhlo průměrného zisku ve výši 9,7 %. Na základě toho, a rovněž vzhledem k tomu, že investice do výzkumu a vývoje a inovací jsou výhledovými prognózami, jež jsou založeny na investičních plánech, Komise tato tvrzení předběžně nepřijala.

| (173) | Na základě toho se cena, která nepůsobí újmu, rovná částce 766,33 EUR za metr krychlový, což je výsledkem uplatnění výše uvedeného ziskového rozpětí 9,7 % na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření. |
| --- | --- |

(173)

Na základě toho se cena, která nepůsobí újmu, rovná částce 766,33 EUR za metr krychlový, což je výsledkem uplatnění výše uvedeného ziskového rozpětí 9,7 % na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.

| (174) | V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise jako poslední krok posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Na základě odpovědí na dotazník, u nichž byla dálkově provedena křížová kontrola, a dostupných důkazů, které poskytli někteří výrobci v Unii zařazení do vzorku, stanovila Komise dodatečné náklady ve výši 6,68 EUR/metr krychlový, od nichž odečetla skutečné náklady na dodržování těchto úmluv během období šetření, tj. 5,28 EUR na měrnou jednotku, což vedlo k výsledku ve výši 1,40 EUR/metr krychlový. Tento rozdíl byl připočten k ceně nepůsobící újmu. |
| --- | --- |

(174)

V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise jako poslední krok posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Na základě odpovědí na dotazník, u nichž byla dálkově provedena křížová kontrola, a dostupných důkazů, které poskytli někteří výrobci v Unii zařazení do vzorku, stanovila Komise dodatečné náklady ve výši 6,68 EUR/metr krychlový, od nichž odečetla skutečné náklady na dodržování těchto úmluv během období šetření, tj. 5,28 EUR na měrnou jednotku, což vedlo k výsledku ve výši 1,40 EUR/metr krychlový. Tento rozdíl byl připočten k ceně nepůsobící újmu.

| (175) | Na základě toho Komise vypočítala cenu nepůsobící újmu ve výši 767,73 EUR/metr krychlový u obdobného výrobku výrobního odvětví Unie tak, že použila výše uvedené cílové ziskové rozpětí na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření a poté přičetla úpravy podle čl. 7 odst. 2d na základě jednotlivých typů. |
| --- | --- |

(175)

Na základě toho Komise vypočítala cenu nepůsobící újmu ve výši 767,73 EUR/metr krychlový u obdobného výrobku výrobního odvětví Unie tak, že použila výše uvedené cílové ziskové rozpětí na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření a poté přičetla úpravy podle čl. 7 odst. 2d na základě jednotlivých typů.

| (176) | Úroveň rozpětí cenového podbízení poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčené zemi zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(176)

Úroveň rozpětí cenového podbízení poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčené zemi zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (177) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je vymezena stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti.







  Společnost | Dumpingové rozpětí (v %) | Rozpětí újmy (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupina Sveza | 15,9 % | 30,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | 43,8 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | 54,0 % |
| Jiné spolupracující společnosti | 15,7 % | 38,1 % |
| Všechny ostatní společnosti | 15,9 % | 54,0 % |

(177)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je vymezena stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti.

Společnost

Dumpingové rozpětí (v %)

Rozpětí újmy (v %)

Skupina Sveza

15,9 %

30,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

43,8 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

54,0 %

Jiné spolupracující společnosti

15,7 %

38,1 %

Všechny ostatní společnosti

15,9 %

54,0 %

7.   ZÁJEM UNIE

| (178) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění dumpingu, který způsobuje újmu, může dojít k jednoznačnému závěru, že v tomto případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(178)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění dumpingu, který způsobuje újmu, může dojít k jednoznačnému závěru, že v tomto případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (179) | Výrobní odvětví Unie se skládá z přibližně patnácti společností. Tyto společnosti se většinou nacházejí v blízkosti oblastí březových lesů v severovýchodní Evropě (Finsko, pobaltské země a Polsko) a přímo zaměstnávají více než 5 000 pracovníků. Většina výrobců v Unii podnět podpořila, dva vyjádřili neutrální postoj a žádný nevyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. |
| --- | --- |

(179)

Výrobní odvětví Unie se skládá z přibližně patnácti společností. Tyto společnosti se většinou nacházejí v blízkosti oblastí březových lesů v severovýchodní Evropě (Finsko, pobaltské země a Polsko) a přímo zaměstnávají více než 5 000 pracovníků. Většina výrobců v Unii podnět podpořila, dva vyjádřili neutrální postoj a žádný nevyjádřil nesouhlas se zahájením šetření.

| (180) | Současné úrovně ziskovosti jsou neudržitelné. Očekává se, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět část ztraceného podílu na trhu a stanovit ceny na takové úrovni, která alespoň pokryje náklady. |
| --- | --- |

(180)

Současné úrovně ziskovosti jsou neudržitelné. Očekává se, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět část ztraceného podílu na trhu a stanovit ceny na takové úrovni, která alespoň pokryje náklady.

| (181) | Nezavedení opatření by pravděpodobně mělo významný negativní dopad na výrobní odvětví Unie, pokud jde o další stlačování cen a další snížení prodeje, což by se promítlo do větších ztrát a pravděpodobně by způsobilo uzavření výrobních zařízení a propouštění. |
| --- | --- |

(181)

Nezavedení opatření by pravděpodobně mělo významný negativní dopad na výrobní odvětví Unie, pokud jde o další stlačování cen a další snížení prodeje, což by se promítlo do větších ztrát a pravděpodobně by způsobilo uzavření výrobních zařízení a propouštění.

| (182) | Komise proto dospěla k závěru, že uložení prozatímních opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(182)

Komise proto dospěla k závěru, že uložení prozatímních opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie.

7.2.   Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení

| (183) | Přihlásilo se 29 dovozců a bylo obdrženo několik podání a připomínek. Jak je uvedeno v oddíle 1.6.2, Komise vybrala vzorek tří dovozců, kteří poskytli odpovědi na dotazníky. |
| --- | --- |

(183)

Přihlásilo se 29 dovozců a bylo obdrženo několik podání a připomínek. Jak je uvedeno v oddíle 1.6.2, Komise vybrala vzorek tří dovozců, kteří poskytli odpovědi na dotazníky.

| (184) | Několik dovozců argumentovalo, že uložení antidumpingových cel by zvýšilo materiálové náklady pro ně i pro jejich zákazníky. Tyto dodatečné náklady by bylo obtížné pokrýt, a ohrozily by tak jejich ziskovost a konkurenceschopnost. Byla předložena další tvrzení, která se týkala toho, že kapacita výrobního odvětví Unie je nedostatečná k tomu, aby uspokojila poptávku v Unii, jež se odhaduje na přibližně 2,1 milionu m3, a proto bylo uvedeno, že opatření by způsobila nedostatek na trhu. Kromě toho byla předložena tvrzení, která se týkala nedostatečného zájmu výrobců v Unii o dodávky malým podnikům, jakož i odmítání dodávek určitých materiálů. |
| --- | --- |

(184)

Několik dovozců argumentovalo, že uložení antidumpingových cel by zvýšilo materiálové náklady pro ně i pro jejich zákazníky. Tyto dodatečné náklady by bylo obtížné pokrýt, a ohrozily by tak jejich ziskovost a konkurenceschopnost. Byla předložena další tvrzení, která se týkala toho, že kapacita výrobního odvětví Unie je nedostatečná k tomu, aby uspokojila poptávku v Unii, jež se odhaduje na přibližně 2,1 milionu m3, a proto bylo uvedeno, že opatření by způsobila nedostatek na trhu. Kromě toho byla předložena tvrzení, která se týkala nedostatečného zájmu výrobců v Unii o dodávky malým podnikům, jakož i odmítání dodávek určitých materiálů.

3

| (185) | Pokud jde o hospodářské důsledky pro dovozce, bylo šetřením zjištěno, že dovozci zařazení do vzorku mají vážený zisk ve výši 4,7 %, a to s rozdílným podílem březové překližky ve svém portfoliu výrobků. Kromě toho, zatímco podíl ruských překližek distribuovaných dovozci by se v případě uložení opatření mohl snížit, neočekává se, že by úroveň těchto opatření vedla k úplnému zastavení ruského dovozu. Vzhledem k tomu, že v sousedních zemích, jako je Ukrajina a Bělorusko, existují i alternativní zdroje dodávek, očekává se, že dopad opatření na ziskovost a konkurenceschopnost dovozců bude omezený. Zájmem uživatelů se zabývá oddíl 7.3 níže. |
| --- | --- |

(185)

Pokud jde o hospodářské důsledky pro dovozce, bylo šetřením zjištěno, že dovozci zařazení do vzorku mají vážený zisk ve výši 4,7 %, a to s rozdílným podílem březové překližky ve svém portfoliu výrobků. Kromě toho, zatímco podíl ruských překližek distribuovaných dovozci by se v případě uložení opatření mohl snížit, neočekává se, že by úroveň těchto opatření vedla k úplnému zastavení ruského dovozu. Vzhledem k tomu, že v sousedních zemích, jako je Ukrajina a Bělorusko, existují i alternativní zdroje dodávek, očekává se, že dopad opatření na ziskovost a konkurenceschopnost dovozců bude omezený. Zájmem uživatelů se zabývá oddíl 7.3 níže.

| (186) | Pokud jde o dodavatelské riziko, úroveň opatření pravděpodobně nepovede k zastavení ruského dovozu, ale spíše umožní pokračování dodávek březové překližky z Ruska za spravedlivé ceny. Kromě toho může být březová překližka dále dovážena i z jiných třetích zemí, jako jsou Ukrajina a Bělorusko. |
| --- | --- |

(186)

Pokud jde o dodavatelské riziko, úroveň opatření pravděpodobně nepovede k zastavení ruského dovozu, ale spíše umožní pokračování dodávek březové překližky z Ruska za spravedlivé ceny. Kromě toho může být březová překližka dále dovážena i z jiných třetích zemí, jako jsou Ukrajina a Bělorusko.

| (187) | Pokud jde o dodávky malých množství spotřebitelům, bylo šetřením zjištěno, že výrobní odvětví Unie vybudovalo rozsáhlou síť maloobchodních prodejců, ve spojení i nikoliv, což umožňuje oslovit malé odběratele, kteří nemají možnost nakupovat celé kontejnery. Kromě toho, jak je uvedeno výše, každý spotřebitel může nadále využívat dodávek od ruských výrobců. |
| --- | --- |

(187)

Pokud jde o dodávky malých množství spotřebitelům, bylo šetřením zjištěno, že výrobní odvětví Unie vybudovalo rozsáhlou síť maloobchodních prodejců, ve spojení i nikoliv, což umožňuje oslovit malé odběratele, kteří nemají možnost nakupovat celé kontejnery. Kromě toho, jak je uvedeno výše, každý spotřebitel může nadále využívat dodávek od ruských výrobců.

| (188) | Šetřením bylo rovněž zjištěno, že výrobní odvětví Unie má potřebné vybavení a kapacitu k tomu, aby se přizpůsobilo konkrétním požadavkům odběratelů na výrobky, a je proto schopno vyrábět všechny požadované typy výrobku. |
| --- | --- |

(188)

Šetřením bylo rovněž zjištěno, že výrobní odvětví Unie má potřebné vybavení a kapacitu k tomu, aby se přizpůsobilo konkrétním požadavkům odběratelů na výrobky, a je proto schopno vyrábět všechny požadované typy výrobku.

| (189) | Závěrem lze říci, že antidumpingová opatření na stanovené úrovni by mohla mít negativní dopad na některé dovozce, kteří nejsou ve spojení. Celkově by však tento dopad neměl být významný a bude do značné míry záviset na obchodním modelu dovozců, na rozrůzněnosti jejich zdrojů dodávek a na tom, do jaké míry své zvýšené náklady přenášejí na své zákazníky. |
| --- | --- |

(189)

Závěrem lze říci, že antidumpingová opatření na stanovené úrovni by mohla mít negativní dopad na některé dovozce, kteří nejsou ve spojení. Celkově by však tento dopad neměl být významný a bude do značné míry záviset na obchodním modelu dovozců, na rozrůzněnosti jejich zdrojů dodávek a na tom, do jaké míry své zvýšené náklady přenášejí na své zákazníky.

| (190) | Na základě výše uvedených skutečností Komise předběžně zjistila, že jakýkoli negativní dopad opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, jako na celek by měl být omezený a neměl by převážit nad pozitivním dopadem opatření na výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(190)

Na základě výše uvedených skutečností Komise předběžně zjistila, že jakýkoli negativní dopad opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, jako na celek by měl být omezený a neměl by převážit nad pozitivním dopadem opatření na výrobce v Unii.

7.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (191) | Přihlásilo se třináct uživatelů. Devět uživatelů předložilo připomínky a/nebo odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(191)

Přihlásilo se třináct uživatelů. Devět uživatelů předložilo připomínky a/nebo odpovědi na dotazník.

| (192) | Komise se účastní postupu pro nápravu nedostatků spolu s většinou uživatelů, kteří poskytli odpověď na dotazník, protože nejsou k dispozici verze pro konzultaci se zúčastněnými stranami. V této fázi poskytla veřejně přístupnou verzi pouze jedna odpověď na dotazník, a to od společnosti Emiliana Imballaggi S.p.A., která nakupuje březovou překližku pro balírnu. |
| --- | --- |

(192)

Komise se účastní postupu pro nápravu nedostatků spolu s většinou uživatelů, kteří poskytli odpověď na dotazník, protože nejsou k dispozici verze pro konzultaci se zúčastněnými stranami. V této fázi poskytla veřejně přístupnou verzi pouze jedna odpověď na dotazník, a to od společnosti Emiliana Imballaggi S.p.A., která nakupuje březovou překližku pro balírnu.

| (193) | Byla předložena tvrzení s argumentem, že uložení antidumpingových cel by zvýšilo náklady pro uživatele, které by bylo obtížné přenést na odběratele, a ohrozilo by tak ziskovost a konkurenceschopnost těchto uživatelů. |
| --- | --- |

(193)

Byla předložena tvrzení s argumentem, že uložení antidumpingových cel by zvýšilo náklady pro uživatele, které by bylo obtížné přenést na odběratele, a ohrozilo by tak ziskovost a konkurenceschopnost těchto uživatelů.

| (194) | Březová překližka se používá v různých odvětvích. Uložení opatření bude mít pravděpodobně různý dopad na uživatele, a to v závislosti na podílu nákladů na březovou překližku na celkových nákladech u tohoto odvětví a na možnosti přenést náklady na následné spotřebitele. Podrobné informace od uživatelů spolu s veřejně přístupnou verzí poskytla pouze jedna společnost, která používá překližované desky pro odvětví obalů. Kromě toho žadatel předložil nezávislou studii, která analyzuje očekávaný dopad opatření na uživatele na základě teoretických cel ve výši 20 % až 30 %. |
| --- | --- |

(194)

Březová překližka se používá v různých odvětvích. Uložení opatření bude mít pravděpodobně různý dopad na uživatele, a to v závislosti na podílu nákladů na březovou překližku na celkových nákladech u tohoto odvětví a na možnosti přenést náklady na následné spotřebitele. Podrobné informace od uživatelů spolu s veřejně přístupnou verzí poskytla pouze jedna společnost, která používá překližované desky pro odvětví obalů. Kromě toho žadatel předložil nezávislou studii, která analyzuje očekávaný dopad opatření na uživatele na základě teoretických cel ve výši 20 % až 30 %.

| (195) | Mezi hlavní odvětví, která používají překližku z březového dřeva v EU, patří podle spotřeby: stavebnictví (39 %), doprava (27 %), nábytkářství (10 %) a obaly (8 %). Na základě dostupných informací byl dopad opatření na odvětví, která představují většinu spotřeby březové překližky, předběžně posouzen jako omezený nebo zanedbatelný. Odvětvími, kde mohou mít cla největší dopad, jsou výrobci obalů a parket. I v těchto odvětvích je však dopad opatření omezený. U obalového průmyslu se odhadovaný dopad ve struktuře nákladů pohybuje kolem 2 % až 4 %, a lze u něj očekávat, že bude přenesen na zákazníky. Pokud jde o parkety a podlahové krytiny, má březová překližka různé náhražky, například jiné druhy dřeva a alternativní materiály, což je další důvod, proč se očekává, že dopad potenciálně mírně vyšších nákladů na březovou překližku bude omezený. |
| --- | --- |

(195)

Mezi hlavní odvětví, která používají překližku z březového dřeva v EU, patří podle spotřeby: stavebnictví (39 %), doprava (27 %), nábytkářství (10 %) a obaly (8 %). Na základě dostupných informací byl dopad opatření na odvětví, která představují většinu spotřeby březové překližky, předběžně posouzen jako omezený nebo zanedbatelný. Odvětvími, kde mohou mít cla největší dopad, jsou výrobci obalů a parket. I v těchto odvětvích je však dopad opatření omezený. U obalového průmyslu se odhadovaný dopad ve struktuře nákladů pohybuje kolem 2 % až 4 %, a lze u něj očekávat, že bude přenesen na zákazníky. Pokud jde o parkety a podlahové krytiny, má březová překližka různé náhražky, například jiné druhy dřeva a alternativní materiály, což je další důvod, proč se očekává, že dopad potenciálně mírně vyšších nákladů na březovou překližku bude omezený.

| (196) | Na základě výše uvedených skutečností Komise předběžně stanovila, že negativní dopad opatření na uživatele by měl být omezený a nepřeváží nad pozitivním dopadem opatření na výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(196)

Na základě výše uvedených skutečností Komise předběžně stanovila, že negativní dopad opatření na uživatele by měl být omezený a nepřeváží nad pozitivním dopadem opatření na výrobce v Unii.

7.4.   Zájem dodavatelů

Zájem dodavatelů

| (197) | Jako zúčastněné strany se přihlásili tři dodavatelé. |
| --- | --- |

(197)

Jako zúčastněné strany se přihlásili tři dodavatelé.

| (198) | Všechny tři společnosti jsou dodavateli strojů, dřevozpracujícího zařízení nebo materiálů, které se používají při výrobě březové překližky, pro ruské vyvážející výrobce. Společnosti tvrdily, že uložení opatření by znamenalo snížení ruského dovozu, což by vedlo k poklesu investic ruských vyvážejících výrobců do vybavení, a mělo by tudíž nepříznivý dopad na jejich podnikání. |
| --- | --- |

(198)

Všechny tři společnosti jsou dodavateli strojů, dřevozpracujícího zařízení nebo materiálů, které se používají při výrobě březové překližky, pro ruské vyvážející výrobce. Společnosti tvrdily, že uložení opatření by znamenalo snížení ruského dovozu, což by vedlo k poklesu investic ruských vyvážejících výrobců do vybavení, a mělo by tudíž nepříznivý dopad na jejich podnikání.

| (199) | Komise očekává, že ruské investice do vybavení nebudou významně ovlivněny, neboť se neočekává, že by úroveň opatření zastavila ruský dovoz. Na druhé straně tato opatření pravděpodobně umožní výrobnímu odvětví Unie, aby investovalo do vybavení, což pozitivně ovlivní dodavatele dřevozpracujícího vybavení v Unii. |
| --- | --- |

(199)

Komise očekává, že ruské investice do vybavení nebudou významně ovlivněny, neboť se neočekává, že by úroveň opatření zastavila ruský dovoz. Na druhé straně tato opatření pravděpodobně umožní výrobnímu odvětví Unie, aby investovalo do vybavení, což pozitivně ovlivní dodavatele dřevozpracujícího vybavení v Unii.

| (200) | Na základě výše uvedených skutečností Komise předběžně stanovila, že negativní dopad opatření na dodavatele jako na celek by měl být omezený a nepřeváží nad pozitivním dopadem opatření na výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(200)

Na základě výše uvedených skutečností Komise předběžně stanovila, že negativní dopad opatření na dodavatele jako na celek by měl být omezený a nepřeváží nad pozitivním dopadem opatření na výrobce v Unii.

7.5.   Další zúčastněné strany: ostatní výrobci překližky, zájem životního prostředí a COVID-19.

Další zúčastněné strany: ostatní výrobci překližky, zájem životního prostředí a COVID-19.

| (201) | Jako zúčastněné strany se přihlásila tři národní sdružení (z Francie, Itálie a Španělska), která zastupují výrobce topolového dřeva, borového dřeva a jiných druhů dřeva. Tato sdružení tvrdila, že ačkoli dotčený výrobek a jejich výrobky jsou odlišnými výrobky, může dojít k určité míře vzájemného zastoupení. Argumentovala, že zatímco ceny březové překližky byly tradičně na vyšších úrovních, dumpingové ceny březové překližky z Ruska přilákaly poptávku, která se tradičně orientovala na jiné druhy dřeva, například topol, borovici a okoumé, a ohrozily hodnotový řetězec zavedený v jiných typech dřevozpracujícího průmyslu. Proto tato sdružení uložení opatření podporují. |
| --- | --- |

(201)

Jako zúčastněné strany se přihlásila tři národní sdružení (z Francie, Itálie a Španělska), která zastupují výrobce topolového dřeva, borového dřeva a jiných druhů dřeva. Tato sdružení tvrdila, že ačkoli dotčený výrobek a jejich výrobky jsou odlišnými výrobky, může dojít k určité míře vzájemného zastoupení. Argumentovala, že zatímco ceny březové překližky byly tradičně na vyšších úrovních, dumpingové ceny březové překližky z Ruska přilákaly poptávku, která se tradičně orientovala na jiné druhy dřeva, například topol, borovici a okoumé, a ohrozily hodnotový řetězec zavedený v jiných typech dřevozpracujícího průmyslu. Proto tato sdružení uložení opatření podporují.

| (202) | Několik stran tvrdilo, že uložení cel by mohlo způsobit únik uhlíku v důsledku nahrazení ruské březové překližky čínskou topolovou překližkou nebo překližkou z jiných zemí dále od Evropy, čímž by se zvýšily emise z dopravy a riziko, že zástupné výrobky budou méně udržitelné než ruská březová překližka. Komise konstatovala, že se neočekává, že by úroveň, na které mají být opatření uložena, zastavila dovoz z Ruska. Kromě toho nebylo prokázáno, že pokud by došlo k nahrazení dovozu z Ruska dovozem z jiné třetí země, bylo by to z Číny, ani že by jiná výroba dřeva byla méně udržitelná než výroba ruské břízy. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(202)

Několik stran tvrdilo, že uložení cel by mohlo způsobit únik uhlíku v důsledku nahrazení ruské březové překližky čínskou topolovou překližkou nebo překližkou z jiných zemí dále od Evropy, čímž by se zvýšily emise z dopravy a riziko, že zástupné výrobky budou méně udržitelné než ruská březová překližka. Komise konstatovala, že se neočekává, že by úroveň, na které mají být opatření uložena, zastavila dovoz z Ruska. Kromě toho nebylo prokázáno, že pokud by došlo k nahrazení dovozu z Ruska dovozem z jiné třetí země, bylo by to z Číny, ani že by jiná výroba dřeva byla méně udržitelná než výroba ruské břízy. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.

| (203) | Některé strany tvrdily, že cla by zhoršila dopad pandemie COVID-19 na uživatele. Jak je však vysvětleno výše, očekává se, že dopad opatření na hlavní odvětví, jež využívají březovou překližku, bude omezený. Komise navíc v tuto chvíli nemá k dispozici žádné důkazy o dopadu pandemie na jednotlivá odvětví uživatelů ani o tom, že by dopad na výrobce byl jiný než dopad na uživatele. Vzhledem k tomu, že takové důkazy neexistují, je pandemie COVID-19 při posuzování zájmu Unie považována za neutrální činitel. |
| --- | --- |

(203)

Některé strany tvrdily, že cla by zhoršila dopad pandemie COVID-19 na uživatele. Jak je však vysvětleno výše, očekává se, že dopad opatření na hlavní odvětví, jež využívají březovou překližku, bude omezený. Komise navíc v tuto chvíli nemá k dispozici žádné důkazy o dopadu pandemie na jednotlivá odvětví uživatelů ani o tom, že by dopad na výrobce byl jiný než dopad na uživatele. Vzhledem k tomu, že takové důkazy neexistují, je pandemie COVID-19 při posuzování zájmu Unie považována za neutrální činitel.

7.6.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (204) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k názoru, že uložení opatření na dovoz březové překližky pocházející z Ruska v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(204)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k názoru, že uložení opatření na dovoz březové překližky pocházející z Ruska v této fázi šetření není v zájmu Unie.

8.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (205) | Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(205)

Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (206) | Na dovoz březové překližky pocházející z Ruska by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí prodeje pod cenou a dumpingová rozpětí. Výše cla byla stanovena na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí prodeje pod cenou. |
| --- | --- |

(206)

Na dovoz březové překližky pocházející z Ruska by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí prodeje pod cenou a dumpingová rozpětí. Výše cla byla stanovena na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí prodeje pod cenou.

| (207) | Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla, vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, měly činit:






  Společnost | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- |
| Skupina Sveza | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Jiné spolupracující společnosti | 15,7 % |
| Všechny ostatní společnosti | 15,9 % |

(207)

Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla, vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, měly činit:

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Skupina Sveza

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Jiné spolupracující společnosti

15,7 %

Všechny ostatní společnosti

15,9 %

| (208) | Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(208)

Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (209) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(209)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (210) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(210)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (211) | I když je předložení faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(211)

I když je předložení faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

9.   INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

| (212) | V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tato informace byla zveřejněna rovněž na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. |
| --- | --- |

(212)

V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tato informace byla zveřejněna rovněž na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny.

| (213) | Byly obdrženy připomínky k přesnosti výpočtů. Společnost UPG předložila platné připomínky, které byly vzaty v úvahu, avšak připomínky Sveza Group a Syktyvkar Plywood Mill Ltd. neměly vliv na přesnost výpočtů. Ruské orgány předložily připomínky proti uložení prozatímních opatření, neposkytly však konkrétní podrobnosti ohledně přesnosti výpočtů. |
| --- | --- |

(213)

Byly obdrženy připomínky k přesnosti výpočtů. Společnost UPG předložila platné připomínky, které byly vzaty v úvahu, avšak připomínky Sveza Group a Syktyvkar Plywood Mill Ltd. neměly vliv na přesnost výpočtů. Ruské orgány předložily připomínky proti uložení prozatímních opatření, neposkytly však konkrétní podrobnosti ohledně přesnosti výpočtů.

10.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (214) | Komise v zájmu řádné správy vyzývá zúčastněné strany, aby ve stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(214)

Komise v zájmu řádné správy vyzývá zúčastněné strany, aby ve stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (215) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(215)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz překližky sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nepřesahující 6 mm, s vnějšími vrstvami dřeva uvedeného v podpoložce 4412 33, s alespoň jednou vnější vrstvou z březového dřeva, ať už potaženého či nikoliv, pocházející z Ruska, v současnosti spadající pod kód KN ex 4412 33 00 (kód TARIC 4412330010).

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Prozatímní antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Skupina Sveza sestávající ze sedmi vyvážejících výrobců: JSC „SVEZA Manturovo“, JSC „SVEZA Novator“, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC „SVEZA Ust–Izhora“, JSC „SVEZA Uralskiy“, JSC „SVEZA Kostroma“, JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ | 15,9 % | C659 |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | C660 |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | C661 |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze | 15,7 % | |
| Všechny ostatní společnosti | 15,9 % | C999 |

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Skupina Sveza sestávající ze sedmi vyvážejících výrobců: JSC „SVEZA Manturovo“, JSC „SVEZA Novator“, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC „SVEZA Ust–Izhora“, JSC „SVEZA Uralskiy“, JSC „SVEZA Kostroma“, JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“

15,9 %

C659

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

C660

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

C661

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

15,7 %

Všechny ostatní společnosti

15,9 %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) březové překližky prodávané na vývoz do Evropské unie, jež je předmětem této faktury, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Rusku. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Zúčastněné strany předloží Komisi své písemné připomínky k tomuto nařízení do 15 kalendářních dnů ode dne, kdy toto nařízení vstoupí v platnost.

2.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u Komise, tak učiní do 5 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních, tak mohou učinit do 5 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Úředník pro slyšení přezkoumá žádosti podané mimo tuto lhůtu a může případně rozhodnout o jejich přijetí.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. června 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. C 342, 14.10.2020, s. 2.

2

(3)  
  Úř. věst. C 428, 11.12.2020, s. 27.

3

(4)  Dokumenty TRON t20.006971 a t20.006972, oba ze dne 2. listopadu 2020.

4

(5)  Příslušné dotazníky i dotazník pro uživatele byly ke dni zahájení šetření k dispozici na adrese https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2486.

5

(6)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

6

(7)  Dokument TRON t21.000594.

7

(8)  Rozsudek Tribunálu ze dne 25. června 2015 ve věci T-26/12, PT Musim Mas, bod 50, potvrzený Soudním dvorem při rozhodování o kasačním opravném prostředku ve věci C-468/15 P ze dne 26. října 2016, body 43–44.

8

(9)  Zdroj údajů: Eurostat, upraveno pomocí metodiky vysvětlené v oddíle 4.3.1.

9

(10)  Kód TARIC: 4412330010

10

(11)  Kód KN: 4412 33 00

11

(12)  Po zahájení šetření byl poměr (TARIC/KN) mezi objemem dovozu u celého kódu KN a dovozem dotčeného výrobku na základě údajů TARIC stanoven pro ostatní třetí země na 3 %.

12

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

| Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Arkhangelsk Plywood Plant JSC | C662 |
| CJSC Murom | C663 |
| LLC InvestForest | C664 |
| Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill | C665 |
| Joint-Stock Company Krasnyi Yakor | C666 |
| Limited Liability Company Fanernyiy Zavod | C667 |
| Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo | C668 |
| Murashi Plywood Factory | C669 |
| Parfino Plywood Factori | C670 |
| ZAO Plyterra | C671 |
| Plywood Plant Vlast Truda JSC | C672 |
| Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill | C673 |

Název

Doplňkový kód TARIC

Arkhangelsk Plywood Plant JSC

C662

CJSC Murom

C663

LLC InvestForest

C664

Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill

C665

Joint-Stock Company Krasnyi Yakor

C666

Limited Liability Company Fanernyiy Zavod

C667

Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo

C668

Murashi Plywood Factory

C669

Parfino Plywood Factori

C670

ZAO Plyterra

C671

Plywood Plant Vlast Truda JSC

C672

Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill

C673

---

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/77

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/941

ze dne 10. června 2021,

které stanoví zvláštní postup pro identifikaci těžkých vozidel, která jsou certifikována jakožto účelová vozidla, avšak nejsou jako taková registrována, a pro provedení oprav ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobce, aby se tato vozidla zohlednila

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1242 ze dne 20. června 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nová těžká vozidla a kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 a (EU) 2018/956 a směrnice Rady 96/53/ES (1), a zejména čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Za účelem identifikace těžkých vozidel, která jsou certifikována jakožto účelová vozidla, avšak nejsou jako taková registrována, je vhodné použít údaje vykázané výrobci a členskými státy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/956 (2). |
| --- | --- |

(1)

Za účelem identifikace těžkých vozidel, která jsou certifikována jakožto účelová vozidla, avšak nejsou jako taková registrována, je vhodné použít údaje vykázané výrobci a členskými státy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/956 (2).

| (2) | V zájmu vyřešení nesrovnalostí ve vykazovaných údajích o certifikacích a registracích v souladu s nařízením (EU) 2018/956, by členské státy a výrobci měli mít možnost vyjádřit se a případně uvést nové informace, a tím opravit informace vykázané dříve. |
| --- | --- |

(2)

V zájmu vyřešení nesrovnalostí ve vykazovaných údajích o certifikacích a registracích v souladu s nařízením (EU) 2018/956, by členské státy a výrobci měli mít možnost vyjádřit se a případně uvést nové informace, a tím opravit informace vykázané dříve.

| (3) | Je nezbytné, aby opravy, které vyplývající ze skutečnosti, že těžká vozidla, která jsou certifikována jakožto účelová vozidla, avšak nejsou jako taková registrována, a jsou provedeny u ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobců, byly přiměřené a odrazující s cílem podnítit správné a pečlivé zpracování údajů, a rovněž aby se předešlo nesprávnému přiřazení emisí CO2 těchto vozidel, ať už záměrně nebo z nedbalosti. |
| --- | --- |

(3)

Je nezbytné, aby opravy, které vyplývající ze skutečnosti, že těžká vozidla, která jsou certifikována jakožto účelová vozidla, avšak nejsou jako taková registrována, a jsou provedeny u ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobců, byly přiměřené a odrazující s cílem podnítit správné a pečlivé zpracování údajů, a rovněž aby se předešlo nesprávnému přiřazení emisí CO2 těchto vozidel, ať už záměrně nebo z nedbalosti.

| (4) | Pokud se Komise domnívá, že vozidlo mělo být zaregistrováno jako účelové vozidlo, měla by opravit údaje vykázané členskými státy příslušným způsobem a pokládat toto vozidlo za účelové vozidlo pro účely čl. 2 odst. 3 nařízení (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(4)

Pokud se Komise domnívá, že vozidlo mělo být zaregistrováno jako účelové vozidlo, měla by opravit údaje vykázané členskými státy příslušným způsobem a pokládat toto vozidlo za účelové vozidlo pro účely čl. 2 odst. 3 nařízení (EU) 2019/1242.

| (5) | Pro výpočet ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobce se proto nesprávně přiřazená těžká vozidla zohledňují s jejich emisemi CO2 stanovenými na základě účelového profilu určení, přičemž tyto emise jsou vyšší než emise CO2 stanovené podle dodávkového profilu určení, a tudíž jsou méně příznivé pro výrobce, než kdyby bylo vozidlo od začátku správně certifikováno jako dodávkové vozidlo. |
| --- | --- |

(5)

Pro výpočet ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobce se proto nesprávně přiřazená těžká vozidla zohledňují s jejich emisemi CO2 stanovenými na základě účelového profilu určení, přičemž tyto emise jsou vyšší než emise CO2 stanovené podle dodávkového profilu určení, a tudíž jsou méně příznivé pro výrobce, než kdyby bylo vozidlo od začátku správně certifikováno jako dodávkové vozidlo.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Identifikace těžkých vozidel certifikovaných jakožto účelová vozidla, avšak ne takto registrovaných

1.   Komise vypracuje seznam těžkých vozidel, která byla certifikována ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení (EU) 2019/1242 jakožto účelová vozidla na základě údajů vykázaných výrobcem podle článku 5 nařízení (EU) 2018/956, ale nebyla registrována jakožto účelová vozidla na základě údajů vykázaných členskými státy podle článku 4 nařízení (EU) 2018/956.

2.   Komise poskytne příslušným orgánům uvedeným v čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) 2018/956 a kontaktním místům, které určil výrobce podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2018/956, příslušné části seznamu uvedeného v odstavci 1.

3.   Příslušné orgány a výrobci mohou Komisi poskytnout do jednoho měsíce od obdržení seznamu podle odstavce 2 vysvětlení ke správnosti údajů vykázaných podle článků 4 a 5 nařízení (EU) 2018/956.

4.   Po obdržení vysvětlení nebo po uplynutí měsíční lhůty stanovené v odstavci 3 Komise posoudí seznam těžkých vozidel uvedený v odstavci 1 na základě vysvětlení poskytnutého podle odstavce 3, argumentů stran a případně dalšího šetření.

5.   Pokud na základě výsledku posouzení uvedeného v odstavci 4 Komise dospěje k závěru, že těžká vozidla identifikovaná podle odstavce 1 byla správně registrována jako vozidla jiná než účelová, provede opravy ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobce podle článku 2 tak, aby v nich tato vozidla byla zohledněna.

6.   Komise může na základě technických vlastností dotyčných vozidel nahradit původně oznámenou certifikaci účelového vozidla jinou certifikací stejného těžkého vozidla, kterou přepočte výrobce podle jeho technických vlastností ve skupině vozidel 4, 5, 9 nebo 10 v příloze I tabulce 1 nařízení Komise (EU) 2017/2400 (3). V takovém případě Komise neprovede opravy ročních průměrných specifických emisí CO2 výrobce podle článku 2 tak, aby byla tato vozidla zohledněna, ale tato vozidla musí být zohledněna při určení specifických emisí CO2 výrobce podle ustanovení nařízení (EU) 2019/1242, zejména pokud výrobce přijal opatření, která se dala důvodně očekávat na základě informací dostupných v době prohlášení na podporu správného prohlášení vozidla za účelové.

7.   Pokud na základě výsledku posouzení uvedeného v odstavci 4 Komise dospěje k závěru, že těžká vozidla identifikovaná podle odstavce 1 měla být zaregistrována jako účelová vozidla, opraví údaje, které vykázal členský stát podle článku 4 nařízení (EU) 2018/956, a členský stát, ve kterém byla tato těžká vozidla registrována, o této opravě informuje.

Článek 2

Provedení oprav průměrných specifických emisí CO2

Pokud existují těžká vozidla, která odpovídají ustanovení v čl. 1 odst. 5, opraví se roční průměrné specifické emise CO2 výrobce takto:

2

(avgCO2sg)corr = (Vsg x avgCO2sg + Σv CO2Vv ) / (Vsg + Vocsg),

(avgCO2sg

corr

sg

sg

v

v

sg

sg

kde:

avgCO2sg
  jsou průměrné specifické emise CO2 výrobce podle definice v příloze I bodě 2.2 nařízení (EU) 2019/1242,

avgCO2sg

2

Vsg
  je počet nových těžkých vozidel výrobce v podskupině vozidel sg, s výjimkou účelových vozidel v souladu s čl. 4 písm. a) nařízení (EU) 2019/1242,

Vsg

sg

Σv je součet za všechna těžká vozidla výrobce v podskupině vozidel sg v souladu s čl. 1 odst. 5,

v

sg

CO2Vv
  je průměr emisí CO2 vyjádřený v g/tkm účelového vozidla v pro všechny různé kombinace profilů určení, stavů zatížení a druhů paliva oznámené v souladu s nařízením (EU) 2018/956,

CO2Vv

2

v

Vocsg
  je počet těžkých vozidel výrobce v podskupině vozidel sg v souladu s čl. 1 odst. 5.

Vocsg

sg

Opravené průměrné specifické emise CO2 výrobce (avgCO2sg)corr
  nahradí průměrné specifické emise CO2 výrobce avgCO2sg
  pro účely nařízení (EU) 2019/1242.

2

(avgCO2sg

corr

2

avgCO2sg

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. června 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 202.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/956 ze dne 28. června 2018 o sledování a vykazování emisí CO2 a spotřeby paliva u nových těžkých vozidel (Úř. věst. L 173, 9.7.2018, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) 2017/2400 ze dne 12. prosince 2017, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009, pokud jde o stanovení emisí CO2 a spotřeby paliva u těžkých nákladních vozidel, a o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES a nařízení Komise (EU) č. 582/2011 (Úř. věst. L 349, 29.12.2017, s. 1).

3

---

ROZHODNUTÍ

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/80 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/80

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/942

ze dne 10. června 2021,

kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 2006/112/ES, pokud jde o stanovení seznamu třetích zemí, s nimiž Unie uzavřela dohodu o vzájemné pomoci s podobnou oblastí působnosti jako směrnice Rady 2010/24/EU a nařízení Rady (EU) č. 904/2010

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 369m odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Fungování vnitřního trhu, globalizace a technologické změny vedly v členských státech k prudkému růstu elektronického obchodování, a tudíž dodání zboží a poskytování služeb na dálku dodavateli a poskytovateli usazenými buď v jiném členském státě, nebo na třetích územích či ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(1)

Fungování vnitřního trhu, globalizace a technologické změny vedly v členských státech k prudkému růstu elektronického obchodování, a tudíž dodání zboží a poskytování služeb na dálku dodavateli a poskytovateli usazenými buď v jiném členském státě, nebo na třetích územích či ve třetích zemích.

| (2) | Směrnice 2006/112/ES byla pozměněna směrnicemi (EU) 2017/2455 (2) a (EU) 2019/1995 (3) za účelem přizpůsobení systému daně z přidané hodnoty (DPH) elektronickému obchodu tak, aby byl zajištěn účinný a efektivní výběr DPH minimalizací administrativní zátěže pro osoby povinné k dani i daňové správy, a za účelem modernizace právního rámce DPH pro přeshraniční elektronické obchodování mezi podniky a spotřebiteli. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 2006/112/ES byla pozměněna směrnicemi (EU) 2017/2455 (2) a (EU) 2019/1995 (3) za účelem přizpůsobení systému daně z přidané hodnoty (DPH) elektronickému obchodu tak, aby byl zajištěn účinný a efektivní výběr DPH minimalizací administrativní zátěže pro osoby povinné k dani i daňové správy, a za účelem modernizace právního rámce DPH pro přeshraniční elektronické obchodování mezi podniky a spotřebiteli.

| (3) | Podle čl. 369m odst. 1 písm. c) členské státy povolí osobám povinným k dani usazeným ve třetí zemi, s níž Unie uzavřela dohodu o vzájemné pomoci s podobnou oblastí působnosti jako směrnice Rady 2010/24/EU (4) a nařízení Rady (EU) č. 904/2010 (5), využívat při prodeji zboží na dálku z této třetí země zvláštní režim, aniž by musely být zastoupeny zprostředkovatelem usazeným v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 369m odst. 1 písm. c) členské státy povolí osobám povinným k dani usazeným ve třetí zemi, s níž Unie uzavřela dohodu o vzájemné pomoci s podobnou oblastí působnosti jako směrnice Rady 2010/24/EU (4) a nařízení Rady (EU) č. 904/2010 (5), využívat při prodeji zboží na dálku z této třetí země zvláštní režim, aniž by musely být zastoupeny zprostředkovatelem usazeným v Unii.

| (4) | Dne 1. září 2018 vstoupila v platnost Dohoda mezi Evropskou unií a Norským královstvím o správní spolupráci, boji proti podvodům a vymáhání pohledávek v oblasti daně z přidané hodnoty (6). |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. září 2018 vstoupila v platnost Dohoda mezi Evropskou unií a Norským královstvím o správní spolupráci, boji proti podvodům a vymáhání pohledávek v oblasti daně z přidané hodnoty (6).

| (5) | Tato dohoda má podobnou oblast působnosti jako směrnice 2010/24/EU a nařízení (EU) č. 904/2010, neboť zavádí společný systém spolupráce – zejména pokud jde o výměnu informací –, který orgánům odpovědným za uplatňování právních předpisů v oblasti DPH umožní poskytovat si vzájemnou součinnost při zajišťování dodržování těchto předpisů a při ochraně příjmů z DPH. Stanoví rovněž pomoc k zajištění správného vyměření DPH, v boji proti podvodům v oblasti DPH a při vymáhání pohledávek v oblasti DPH. Dohoda obsahuje pravidla a způsoby správní spolupráce a pomoc při vymáhání pohledávek, které jsou podobné pravidlům a postupům stanoveným ve směrnici 2010/24/EU a v nařízení (EU) č. 904/2010, a stanoví povinnost příslušných orgánů poskytovat si vzájemnou součinnost na úrovni, jež je rovnocenná úrovni stanovené směrnicí 2010/24/EU a nařízením (EU) č. 904/2010. |
| --- | --- |

(5)

Tato dohoda má podobnou oblast působnosti jako směrnice 2010/24/EU a nařízení (EU) č. 904/2010, neboť zavádí společný systém spolupráce – zejména pokud jde o výměnu informací –, který orgánům odpovědným za uplatňování právních předpisů v oblasti DPH umožní poskytovat si vzájemnou součinnost při zajišťování dodržování těchto předpisů a při ochraně příjmů z DPH. Stanoví rovněž pomoc k zajištění správného vyměření DPH, v boji proti podvodům v oblasti DPH a při vymáhání pohledávek v oblasti DPH. Dohoda obsahuje pravidla a způsoby správní spolupráce a pomoc při vymáhání pohledávek, které jsou podobné pravidlům a postupům stanoveným ve směrnici 2010/24/EU a v nařízení (EU) č. 904/2010, a stanoví povinnost příslušných orgánů poskytovat si vzájemnou součinnost na úrovni, jež je rovnocenná úrovni stanovené směrnicí 2010/24/EU a nařízením (EU) č. 904/2010.

| (6) | Norské království by proto mělo být uvedeno na seznamu třetích zemí, s nimiž Unie uzavřela dohodu o vzájemné pomoci uvedenou v čl. 369m odst. 1 písm. c) směrnice 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(6)

Norské království by proto mělo být uvedeno na seznamu třetích zemí, s nimiž Unie uzavřela dohodu o vzájemné pomoci uvedenou v čl. 369m odst. 1 písm. c) směrnice 2006/112/ES.

| (7) | Vzhledem k tomu, že příslušná hmotněprávní ustanovení směrnice 2006/112/ES se použijí ode dne 1. července 2021, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo od uvedeného data. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomu, že příslušná hmotněprávní ustanovení směrnice 2006/112/ES se použijí ode dne 1. července 2021, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo od uvedeného data.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro správní spolupráci, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro správní spolupráci,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Norské království je třetí zemí, s níž Unie uzavřela dohodu o vzájemné pomoci s podobnou oblastí působnosti jako směrnice 2010/24/EU a nařízení (EU) č. 904/2010.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. července 2021.

V Bruselu dne 10. června 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Směrnice Rady (EU) 2017/2455 ze dne 5. prosince 2017, kterou se mění směrnice 2006/112/ES a směrnice 2009/132/ES, pokud jde o určité povinnosti v oblasti daně z přidané hodnoty při poskytování služeb a prodeji zboží na dálku (Úř. věst. L 348, 29.12.2017, s. 7).

2

(3)  Směrnice Rady (EU) 2019/1995 ze dne 21. listopadu 2019, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o ustanovení týkající se prodeje zboží na dálku a určitých domácích dodání zboží (Úř. věst. L 310, 2.12.2019, s. 1).

3

(4)  Směrnice Rady 2010/24/EU ze dne 16. března 2010 o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků, cel a jiných opatření (Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 1).

4

(5)  Nařízení Rady (EU) č. 904/2010 ze dne 7. října 2010 o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 268, 12.10.2010, s. 1).

5

(6)  
  Úř. věst. L 195, 1.8.2018, s. 3.

6

---