# Eiropas Savienības L 241/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 241 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 8. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 241

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 8. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1118 (2021. gada 26. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizētas metodes, ko noregulējuma iestādes izmanto, lai aplēstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minēto prasību un apvienoto rezervju prasību noregulējuma vienībām noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, ja uz noregulējuma grupu minētās prasības saskaņā ar minēto direktīvu neattiecas (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1118 (2021. gada 26. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizētas metodes, ko noregulējuma iestādes izmanto, lai aplēstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minēto prasību un apvienoto rezervju prasību noregulējuma vienībām noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, ja uz noregulējuma grupu minētās prasības saskaņā ar minēto direktīvu neattiecas (
  1
  )

1

1

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis) par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES ( OV L 117, 5.5.2017. ) | 7 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis) par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES ( OV L 117, 5.5.2017. )

in vitro

( OV L 117, 5.5.2017. )

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 241/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1118

(2021. gada 26. marts),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizētas metodes, ko noregulējuma iestādes izmanto, lai aplēstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantā minēto prasību un apvienoto rezervju prasību noregulējuma vienībām noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, ja uz noregulējuma grupu minētās prasības saskaņā ar minēto direktīvu neattiecas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 45.c panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Papildu pašu kapitāla prasība, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 104.a pantā, un apvienoto rezervju prasība, kas definēta minētās direktīvas 128. panta pirmās daļas 6. punktā, ir ievaddati absorbējamo zaudējumu un rekapitalizācijas summu aprēķināšanai, kas noteiktas Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punktā. Minētās prasības noregulējuma iestādēm jāizmanto, lai noteiktu minētās direktīvas 45. panta 1. punktā minēto minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL). |
| --- | --- |

(1)

Papildu pašu kapitāla prasība, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 104.a pantā, un apvienoto rezervju prasība, kas definēta minētās direktīvas 128. panta pirmās daļas 6. punktā, ir ievaddati absorbējamo zaudējumu un rekapitalizācijas summu aprēķināšanai, kas noteiktas Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punktā. Minētās prasības noregulējuma iestādēm jāizmanto, lai noteiktu minētās direktīvas 45. panta 1. punktā minēto minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.e panta 1. punktu noregulējuma vienībām MREL jāizpilda konsolidēti noregulējuma grupas līmenī. Noregulējuma grupa, kas definēta Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 83.b apakšpunktā, var ne vienmēr būt identiska grupai, kas definēta minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 26. apakšpunktā, jo īpaši, ja šādu grupu veido vairāk nekā viena noregulējuma grupa. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (3) 11. pantu papildu pašu kapitāla prasību un apvienoto rezervju prasību piemēro Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī. Tomēr minētās prasības var nebūt piemērojamas noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, jo noregulējuma grupa var neaptvert visu grupu. Tādēļ ir jāprecizē metodes minēto prasību aplēšanai minētajā situācijā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.e panta 1. punktu noregulējuma vienībām MREL jāizpilda konsolidēti noregulējuma grupas līmenī. Noregulējuma grupa, kas definēta Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 83.b apakšpunktā, var ne vienmēr būt identiska grupai, kas definēta minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 26. apakšpunktā, jo īpaši, ja šādu grupu veido vairāk nekā viena noregulējuma grupa. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (3) 11. pantu papildu pašu kapitāla prasību un apvienoto rezervju prasību piemēro Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī. Tomēr minētās prasības var nebūt piemērojamas noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, jo noregulējuma grupa var neaptvert visu grupu. Tādēļ ir jāprecizē metodes minēto prasību aplēšanai minētajā situācijā.

| (3) | Apstāklis, ka noregulējuma grupas kopējā riska darījumu vērtība atbilst gandrīz visai grupas riska darījumu vērtībai, liecina par to, ka minētajā noregulējuma grupā pastāvošie riski vai riska elementi būtiski neatšķiras no grupā pastāvošajiem riskiem vai riska elementiem. Minētajā gadījumā noregulējuma iestādei, nosakot MREL, kura noregulējuma vienībai piemērojama noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, kā papildu pašu kapitāla prasības aplēse būtu jāizmanto papildu pašu kapitāla prasība, kas piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Apstāklis, ka noregulējuma grupas kopējā riska darījumu vērtība atbilst gandrīz visai grupas riska darījumu vērtībai, liecina par to, ka minētajā noregulējuma grupā pastāvošie riski vai riska elementi būtiski neatšķiras no grupā pastāvošajiem riskiem vai riska elementiem. Minētajā gadījumā noregulējuma iestādei, nosakot MREL, kura noregulējuma vienībai piemērojama noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, kā papildu pašu kapitāla prasības aplēse būtu jāizmanto papildu pašu kapitāla prasība, kas piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī.

| (4) | Tāpat apstāklis, ka noregulējuma grupas kopējo riska darījumu vērtību gandrīz pilnībā var attiecināt uz vienu minētās noregulējuma grupas vienību, liecina par to, ka minētajā noregulējuma grupā pastāvošie riski vai riska elementi būtiski neatšķiras no minētajā noregulējuma grupas vienībā pastāvošajiem riskiem vai riska elementiem. Attiecīgi, ja noregulējuma grupas kopējā riska darījumu vērtība būtiski neatšķiras no minētās noregulējuma grupas lielākās vienības riska darījumu vērtības, noregulējuma iestādei, nosakot MREL noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, kā papildu pašu kapitāla prasības aplēse būtu jāizmanto minētās lielākās vienības papildu pašu kapitāla prasība. |
| --- | --- |

(4)

Tāpat apstāklis, ka noregulējuma grupas kopējo riska darījumu vērtību gandrīz pilnībā var attiecināt uz vienu minētās noregulējuma grupas vienību, liecina par to, ka minētajā noregulējuma grupā pastāvošie riski vai riska elementi būtiski neatšķiras no minētajā noregulējuma grupas vienībā pastāvošajiem riskiem vai riska elementiem. Attiecīgi, ja noregulējuma grupas kopējā riska darījumu vērtība būtiski neatšķiras no minētās noregulējuma grupas lielākās vienības riska darījumu vērtības, noregulējuma iestādei, nosakot MREL noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, kā papildu pašu kapitāla prasības aplēse būtu jāizmanto minētās lielākās vienības papildu pašu kapitāla prasība.

| (5) | Ja noregulējuma grupa ir sarežģītāka un tās specifiku nevar pilnībā aptvert, pārņemot papildu pašu kapitāla prasību, kas piemērojama vai nu Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, vai lielākajai noregulējuma grupas vienībai, noregulējuma iestādēm būtu jāizmanto atšķirīgas aplēses noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī. Ja papildu pašu kapitāla prasība, kas piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, ir augstāka nekā katras noregulējuma grupas vienības papildu pašu kapitāla prasība, noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasības aplēšanai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī par pamatu būtu jāizmanto papildu pašu kapitāla prasība, kas piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī. Tādā gadījumā noregulējuma iestādēm, pamatojoties uz kompetentās iestādes sniegto informāciju, būtu jācenšas koriģēt minēto aplēsi, lai atspoguļotu noregulējuma grupas konkrētos riskus salīdzinājumā ar Savienības mātes iestādes riskiem grupas konsolidētajā līmenī. Minētajā korekcijā būtu jāņem vērā, ka daži noregulējuma grupas riski var nepastāvēt citās grupas vienībās, kas neietilpst noregulējuma grupā, vai ka daži riski, kuri pastāv minētajās grupas vienībās, pašā noregulējuma grupā nepastāv. |
| --- | --- |

(5)

Ja noregulējuma grupa ir sarežģītāka un tās specifiku nevar pilnībā aptvert, pārņemot papildu pašu kapitāla prasību, kas piemērojama vai nu Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, vai lielākajai noregulējuma grupas vienībai, noregulējuma iestādēm būtu jāizmanto atšķirīgas aplēses noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī. Ja papildu pašu kapitāla prasība, kas piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, ir augstāka nekā katras noregulējuma grupas vienības papildu pašu kapitāla prasība, noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasības aplēšanai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī par pamatu būtu jāizmanto papildu pašu kapitāla prasība, kas piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī. Tādā gadījumā noregulējuma iestādēm, pamatojoties uz kompetentās iestādes sniegto informāciju, būtu jācenšas koriģēt minēto aplēsi, lai atspoguļotu noregulējuma grupas konkrētos riskus salīdzinājumā ar Savienības mātes iestādes riskiem grupas konsolidētajā līmenī. Minētajā korekcijā būtu jāņem vērā, ka daži noregulējuma grupas riski var nepastāvēt citās grupas vienībās, kas neietilpst noregulējuma grupā, vai ka daži riski, kuri pastāv minētajās grupas vienībās, pašā noregulējuma grupā nepastāv.

| (6) | Apstāklis, ka viena vai vairākas individuālās prasības noregulējuma grupā ir augstākas nekā papildu pašu kapitāla prasība, kas piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, liecina par specifiskiem riskiem vai riska elementiem noregulējuma grupā. Minētie specifiskie riski vai riska elementi var būt mazāk nozīmīgi, ja tos vērtē grupas mērogā konsolidētajā līmenī, piemēram, tāpēc, ka tos var atsvērt kompensējoši riska faktori ārpus noregulējuma grupas. Tādēļ, lai aplēstu noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasību noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, noregulējuma iestādei, ja tiek konstatēts šāds apstāklis, koriģētā papildu pašu kapitāla prasības aplēse, kura piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, būtu jāsalīdzina ar aplēsi, kuras pamatā ir visu noregulējuma grupas vienību papildu pašu kapitāla prasību svērtais vidējais. Noregulējuma iestādei būtu kā ievaddati noregulējuma vienības MREL noteikšanai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī jāizmanto aplēse, kas atbilst augstākajai prasībai. |
| --- | --- |

(6)

Apstāklis, ka viena vai vairākas individuālās prasības noregulējuma grupā ir augstākas nekā papildu pašu kapitāla prasība, kas piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, liecina par specifiskiem riskiem vai riska elementiem noregulējuma grupā. Minētie specifiskie riski vai riska elementi var būt mazāk nozīmīgi, ja tos vērtē grupas mērogā konsolidētajā līmenī, piemēram, tāpēc, ka tos var atsvērt kompensējoši riska faktori ārpus noregulējuma grupas. Tādēļ, lai aplēstu noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasību noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, noregulējuma iestādei, ja tiek konstatēts šāds apstāklis, koriģētā papildu pašu kapitāla prasības aplēse, kura piemērojama Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, būtu jāsalīdzina ar aplēsi, kuras pamatā ir visu noregulējuma grupas vienību papildu pašu kapitāla prasību svērtais vidējais. Noregulējuma iestādei būtu kā ievaddati noregulējuma vienības MREL noteikšanai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī jāizmanto aplēse, kas atbilst augstākajai prasībai.

| (7) | Lai aplēstu noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasību noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī sarežģītākām grupām, noregulējuma iestādēm, ja iespējams, pamatojoties uz kompetentās iestādes sniegto informāciju, būtu jākoriģē Savienības mātes iestādes papildu pašu kapitāla prasība grupas konsolidētajā līmenī, lai atspoguļotu to, ka daži riski vai riska elementi, uz kuriem attiecas minētā papildu pašu kapitāla prasība, attiecīgajai noregulējuma grupai nav relevanti, piemēram, to rakstura vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ. Noregulējuma iestādēm, ja iespējams, pamatojoties uz kompetentās iestādes sniegto informāciju, minētā prasība būtu jākoriģē arī, lai ņemtu vērā to, ka daži noregulējuma grupas riski vai riska elementi nav pilnībā atspoguļoti minētajā prasībā vai tajā savstarpēji kompensējas, tomēr ir noregulējuma grupai relevanti. Visas korekcijas būtu jābalsta uz attiecīgo kompetento iestāžu sniegto informāciju, ja tāda ir pieejama, jo minētās iestādes ir atbildīgas par to esošo risku aplēšanu, kuriem ir pakļautas grupas vienības. Ja šādas korekcijas nav iespējamas, noregulējuma iestādei, lai aplēstu noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasības noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, būtu jāizmanto nekoriģētā papildu pašu kapitāla prasība Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī. |
| --- | --- |

(7)

Lai aplēstu noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasību noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī sarežģītākām grupām, noregulējuma iestādēm, ja iespējams, pamatojoties uz kompetentās iestādes sniegto informāciju, būtu jākoriģē Savienības mātes iestādes papildu pašu kapitāla prasība grupas konsolidētajā līmenī, lai atspoguļotu to, ka daži riski vai riska elementi, uz kuriem attiecas minētā papildu pašu kapitāla prasība, attiecīgajai noregulējuma grupai nav relevanti, piemēram, to rakstura vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ. Noregulējuma iestādēm, ja iespējams, pamatojoties uz kompetentās iestādes sniegto informāciju, minētā prasība būtu jākoriģē arī, lai ņemtu vērā to, ka daži noregulējuma grupas riski vai riska elementi nav pilnībā atspoguļoti minētajā prasībā vai tajā savstarpēji kompensējas, tomēr ir noregulējuma grupai relevanti. Visas korekcijas būtu jābalsta uz attiecīgo kompetento iestāžu sniegto informāciju, ja tāda ir pieejama, jo minētās iestādes ir atbildīgas par to esošo risku aplēšanu, kuriem ir pakļautas grupas vienības. Ja šādas korekcijas nav iespējamas, noregulējuma iestādei, lai aplēstu noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasības noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, būtu jāizmanto nekoriģētā papildu pašu kapitāla prasība Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī.

| (8) | Kapitāla saglabāšanas rezervju likme dažādās iestādēs neatšķiras. Tāpēc minētā likme būtu jāizmanto kā noregulējuma vienības kapitāla saglabāšanas rezervju aplēse noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī. |
| --- | --- |

(8)

Kapitāla saglabāšanas rezervju likme dažādās iestādēs neatšķiras. Tāpēc minētā likme būtu jāizmanto kā noregulējuma vienības kapitāla saglabāšanas rezervju aplēse noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī.

| (9) | Lai atspoguļotu grupas plānoto struktūru pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas, rezervju prasības, kuru mērķis ir segt sistēmisko risku, proti, globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves, citas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves un sistēmiskā riska rezerves, pēc noklusējuma būtu jāuzskata par identiskām tām prasībām, kas noteiktas vienībai, kura kopējās riska darījumu vērtības izteiksmē ir vistuvākā noregulējuma grupai. |
| --- | --- |

(9)

Lai atspoguļotu grupas plānoto struktūru pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas, rezervju prasības, kuru mērķis ir segt sistēmisko risku, proti, globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves, citas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves un sistēmiskā riska rezerves, pēc noklusējuma būtu jāuzskata par identiskām tām prasībām, kas noteiktas vienībai, kura kopējās riska darījumu vērtības izteiksmē ir vistuvākā noregulējuma grupai.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktu rekapitalizācijas summa ir summa, kas no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai ļauj citu prasību starpā pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas atjaunot atbilstību papildu pašu kapitāla prasībai konsolidētajā noregulējuma grupas līmenī. Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta septīto daļu summai, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka noregulējuma vienība pēc noregulējuma pienācīgu laikposmu spēj saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos, ir jābūt līdzvērtīgai apvienoto rezervju prasībai, kas jāpiemēro pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas, atskaitot pretcikliskās kapitāla rezerves. Rekapitalizācijas summa, tajā skaitā summa, kas vajadzīga, lai saglabātu tirgus uzticēšanos, ir MREL daļa, un to var koriģēt lejupēji vai augšupēji saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. un 7. punktu, lai atspoguļotu izmaiņas noregulējuma grupā pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas. Attiecīgi būtu jāaplēš tikai tās papildu pašu kapitāla un apvienoto rezervju prasības, kas piemērojamas noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, kuras izmanto MREL kalibrēšanai. Tomēr, nosakot MREL saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, minētajai aplēsei nebūtu jāskar korekcijas attiecībā uz rekapitalizācijas summu, tajā skaitā summu, kas vajadzīga, lai saglabātu tirgus uzticēšanos. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktu rekapitalizācijas summa ir summa, kas no noregulējuma izrietošai noregulējuma grupai ļauj citu prasību starpā pēc vēlamās noregulējuma stratēģijas īstenošanas atjaunot atbilstību papildu pašu kapitāla prasībai konsolidētajā noregulējuma grupas līmenī. Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta septīto daļu summai, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka noregulējuma vienība pēc noregulējuma pienācīgu laikposmu spēj saglabāt pietiekamu tirgus uzticēšanos, ir jābūt līdzvērtīgai apvienoto rezervju prasībai, kas jāpiemēro pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas, atskaitot pretcikliskās kapitāla rezerves. Rekapitalizācijas summa, tajā skaitā summa, kas vajadzīga, lai saglabātu tirgus uzticēšanos, ir MREL daļa, un to var koriģēt lejupēji vai augšupēji saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. un 7. punktu, lai atspoguļotu izmaiņas noregulējuma grupā pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas. Attiecīgi būtu jāaplēš tikai tās papildu pašu kapitāla un apvienoto rezervju prasības, kas piemērojamas noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, kuras izmanto MREL kalibrēšanai. Tomēr, nosakot MREL saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, minētajai aplēsei nebūtu jāskar korekcijas attiecībā uz rekapitalizācijas summu, tajā skaitā summu, kas vajadzīga, lai saglabātu tirgus uzticēšanos.

| (11) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(11)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (12) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu (4), |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Papildu pašu kapitāla prasības aplēse

1.   Ja noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī nav piemērota papildu pašu kapitāla prasība saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantu, noregulējuma iestādes aplēš minēto prasību saskaņā ar 2.–7. punktu, lai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī noteiktu noregulējuma vienības minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL).

2.   Ja noregulējuma vienības kopējā riska darījumu vērtība noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī atšķiras no Savienības mātes iestādes kopējās riska darījumu vērtības grupas konsolidētajā līmenī par 5 % vai mazāk, noregulējuma iestādes, nosakot MREL noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī, kā papildu pašu kapitāla prasības aplēsi izmanto papildu pašu kapitāla prasību, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī.

3.   Noregulējuma iestādes kā noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasības aplēsi noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī izmanto tās vienības papildu pašu kapitāla prasību, kura atbilst lielākajam īpatsvaram noregulējuma grupas konsolidētajā kopējā riska darījumu vērtībā, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | noregulējuma vienības kopējā riska darījumu vērtība noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī atšķiras no Savienības mātes iestādes kopējās riska darījumu vērtības grupas konsolidētajā līmenī par vairāk nekā 5 %; |
| --- | --- |

a)

noregulējuma vienības kopējā riska darījumu vērtība noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī atšķiras no Savienības mātes iestādes kopējās riska darījumu vērtības grupas konsolidētajā līmenī par vairāk nekā 5 %;

| b) | noregulējuma vienības kopējā riska darījumu vērtība noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī ir vienāda ar vai par mazāk nekā 5 % atšķiras no tās vienības atsevišķās kopējās riska darījumu vērtības, kura atbilst lielākajam īpatsvaram noregulējuma grupas konsolidētajā kopējā riska darījumu vērtībā; |
| --- | --- |

b)

noregulējuma vienības kopējā riska darījumu vērtība noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī ir vienāda ar vai par mazāk nekā 5 % atšķiras no tās vienības atsevišķās kopējās riska darījumu vērtības, kura atbilst lielākajam īpatsvaram noregulējuma grupas konsolidētajā kopējā riska darījumu vērtībā;

| c) | tās vienības papildu pašu kapitāla prasība, kura atbilst lielākajam īpatsvaram noregulējuma grupas konsolidētajā kopējā riska darījumu vērtībā, ir lielāka par nulli. |
| --- | --- |

c)

tās vienības papildu pašu kapitāla prasība, kura atbilst lielākajam īpatsvaram noregulējuma grupas konsolidētajā kopējā riska darījumu vērtībā, ir lielāka par nulli.

4.   Ja 2. un 3. punkts nav piemērojams un nevienai no vienībām, kas ietilpst noregulējuma grupā, piemērojamā papildu pašu kapitāla prasība nav augstāka nekā papildu pašu kapitāla prasība, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, noregulējuma iestādes kā noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasības aplēsi noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī izmanto papildu pašu kapitāla prasību, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, ievērojot 2. pantā minētās korekcijas.

5.   Ja 2. un 3. punkts nav piemērojams un vienai vai vairākām vienībām, kas ietilpst noregulējuma grupā, ir piemērojama augstāka papildu pašu kapitāla prasība nekā papildu pašu kapitāla prasība, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, noregulējuma iestādes kā noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasības aplēsi noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī izmanto lielāko no šādām vērtībām:

| a) | papildu pašu kapitāla prasība, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, ievērojot 2. pantā minētās korekcijas; |
| --- | --- |

a)

papildu pašu kapitāla prasība, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī, ievērojot 2. pantā minētās korekcijas;

| b) | summa, ko veido katras noregulējuma grupas vienības papildu pašu kapitāla prasības reizinājums ar attiecīgās vienības individuālo kopējo riska darījumu vērtību, dalīta ar visu vienību individuālo kopējo riska darījumu vērtību summu. |
| --- | --- |

b)

summa, ko veido katras noregulējuma grupas vienības papildu pašu kapitāla prasības reizinājums ar attiecīgās vienības individuālo kopējo riska darījumu vērtību, dalīta ar visu vienību individuālo kopējo riska darījumu vērtību summu.

6.   Piemērojot 5. punkta b) apakšpunktu, ja vienībai individuāli nav noteikta papildu pašu kapitāla prasība, minētās vienības papildu pašu kapitāla prasība ir nulle.

7.   Piemērojot šo pantu, kopējo riska darījumu vērtību aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. un 4. punktu un attiecīgā gadījumā individuāli vai konsolidēti.

2. pants

Papildu pašu kapitāla prasības aplēses korekcijas

1.   Piemērojot 1. panta 4. punktu un 5. punkta a) apakšpunktu, noregulējuma iestādes, pamatojoties uz attiecīgās kompetentās iestādes sniegto informāciju, koriģē savu noregulējuma vienības papildu pašu kapitāla prasības aplēsi noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | attiecīgajā noregulējuma grupā nepastāv daži riski vai riska elementi, kuru segumam kompetentā iestāde ir noteikusi papildu pašu kapitāla prasību Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgajā noregulējuma grupā nepastāv daži riski vai riska elementi, kuru segumam kompetentā iestāde ir noteikusi papildu pašu kapitāla prasību Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantu;

| b) | minētajā noregulējuma grupā pastāv daži riski vai riska elementi, kuru segumam kompetentā iestāde nav noteikusi papildu pašu kapitāla prasību Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantu. |
| --- | --- |

b)

minētajā noregulējuma grupā pastāv daži riski vai riska elementi, kuru segumam kompetentā iestāde nav noteikusi papildu pašu kapitāla prasību Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās korekcijas neveic, ja noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi un ņēmusi vērā minētās kompetentās iestādes sniegto informāciju ir secinājusi, ka nepastāv būtisks risks saistībā ar grupas vienībām vai darbībām, kas neietilpst noregulējuma grupā.

3. pants

Metode noregulējuma vienību apvienoto rezervju prasības aplēsei

1.   Noregulējuma vienības apvienoto rezervju prasības aplēse noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī ir summa, ko veido attiecīgi Direktīvas 2013/36/ES 129. panta 1. punktā, 131. panta 4. un 5. punktā un 133. panta 4. punktā minētās rezervju prasības, kas aplēstas saskaņā ar šā panta 2.–4. punktu.

2.   Noregulējuma iestādes kā aplēsi par Direktīvas 2013/36/ES 129. panta 1. punktā minēto kapitāla saglabāšanas rezervju prasību noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī izmanto kapitāla saglabāšanas rezervju prasību, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī.

3.   Ja noregulējuma vienība ir arī Savienības mātesuzņēmums, noregulējuma iestādes kā aplēsi par Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 4. punktā minēto globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes (G-SNI) rezervju prasību noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī izmanto G-SNI rezervju prasību, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī.

4.   Noregulējuma iestādes kā aplēsi par Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 5. punktā minēto citas sistēmiski nozīmīgas iestādes (C-SNI) rezervju prasību noregulējuma vienībai noregulējuma grupas konsolidētajā līmenī izmanto C-SNI rezervju prasību, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī. Ja C-SNI rezervju prasība ir noteikta arī citā konsolidācijas līmenī papildus grupas līmenim, noregulējuma iestādes kā minētās prasības aplēsi izmanto C-SNI rezervju prasību, kas noteikta konsolidācijas līmenī, kurš kopējās riska darījumu vērtības izteiksmē ir vistuvākais noregulējuma grupai.

5.   Noregulējuma iestādes kā aplēsi par Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 4. punktā minēto sistēmiskā riska rezervju prasību noregulējuma vienībai konsolidētajā noregulējuma grupas līmenī izmanto sistēmiskā riska rezervju prasību, kas noteikta Savienības mātes iestādei grupas konsolidētajā līmenī. Ja sistēmiskā riska rezerve ir noteikta arī citā konsolidācijas līmenī papildus grupas līmenim, noregulējuma iestādes kā minētās prasības aplēsi izmanto sistēmiskā riska rezervju prasību, kas noteikta konsolidācijas līmenī, kurš kopējās riska darījumu vērtības izteiksmē ir vistuvākais noregulējuma grupai.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 26. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

---

Labojumi

| 8.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 241/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 241/7

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis) par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 117, 2017. gada 5. maijs
  )

179. lappusē 29. apsvēruma otrajā teikumā:

tekstu:

| | “Šajā kontekstā ir lietderīgi paredzēt, ka daži šīs regulas noteikumi par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, kuras ražo un izmanto tikai veselības iestādēs, tostarp slimnīcās, kā arī tādās iestādēs kā laboratorijas un sabiedrības veselības institūti, kas atbalsta veselības aprūpes sistēmu un/vai apmierina pacientu vajadzības, bet kam nav atļauts kuras neārstē vai neaprūpē pacientus tieši ārstēt vai aprūpēt, nebūtu jāpiemēro, jo šīs regulas mērķi tāpat tiktu sasniegti samērīgā veidā.” |
| --- | --- |

“Šajā kontekstā ir lietderīgi paredzēt, ka daži šīs regulas noteikumi par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, kuras ražo un izmanto tikai veselības iestādēs, tostarp slimnīcās, kā arī tādās iestādēs kā laboratorijas un sabiedrības veselības institūti, kas atbalsta veselības aprūpes sistēmu un/vai apmierina pacientu vajadzības, bet kam nav atļauts kuras neārstē vai neaprūpē pacientus tieši ārstēt vai aprūpēt, nebūtu jāpiemēro, jo šīs regulas mērķi tāpat tiktu sasniegti samērīgā veidā.”

in vitro

lasīt šādi:

| | “Šajā kontekstā ir lietderīgi paredzēt, ka daži šīs regulas noteikumi par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, kuras ražo un izmanto tikai veselības iestādēs, tostarp slimnīcās, kā arī tādās iestādēs kā laboratorijas un sabiedrības veselības institūti, kas atbalsta veselības aprūpes sistēmu un/vai apmierina pacientu vajadzības, bet kuras neārstē vai neaprūpē pacientus tieši, nebūtu jāpiemēro, jo šīs regulas mērķi tāpat tiktu sasniegti samērīgā veidā.”. |
| --- | --- |

“Šajā kontekstā ir lietderīgi paredzēt, ka daži šīs regulas noteikumi par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, kuras ražo un izmanto tikai veselības iestādēs, tostarp slimnīcās, kā arī tādās iestādēs kā laboratorijas un sabiedrības veselības institūti, kas atbalsta veselības aprūpes sistēmu un/vai apmierina pacientu vajadzības, bet kuras neārstē vai neaprūpē pacientus tieši, nebūtu jāpiemēro, jo šīs regulas mērķi tāpat tiktu sasniegti samērīgā veidā.”.

in vitro

---