# Euroopa Liidu L 265/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 265 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik26. juuli 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 265

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik26. juuli 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1214, 22. juuli 2021, millega lubatakse Poolal vastavalt nõukogu direktiivile 2002/53/EÜ keelata kanepisordi Finola turustamine oma territooriumil
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 5295 all) | 1 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO eeskiri nr 160: ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses pardasalvestiga [2021/1215] | 3 |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2021, 15. juuli 2021, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2021/1216] | 26 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1214, 22. juuli 2021, millega lubatakse Poolal vastavalt nõukogu direktiivile 2002/53/EÜ keelata kanepisordi Finola turustamine oma territooriumil
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 5295 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 5295 all)

1

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO eeskiri nr 160: ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses pardasalvestiga [2021/1215]

3

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2021, 15. juuli 2021, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2021/1216]

26

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 26.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 265/1

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1214,

22. juuli 2021,

millega lubatakse Poolal vastavalt nõukogu direktiivile 2002/53/EÜ keelata kanepisordi „Finola“ turustamine oma territooriumil

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 5295 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas direktiiviga 2002/53/EÜ avaldab komisjon Euroopa Liidu Teataja C-seerias ühtse põllukultuuride sordilehe, (2) mis sisaldab teatavaid kanepisorte. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas direktiiviga 2002/53/EÜ avaldab komisjon Euroopa Liidu Teataja C-seerias ühtse põllukultuuride sordilehe, (2) mis sisaldab teatavaid kanepisorte.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) artikli 32 lõikega 6 on ette nähtud, et vältimaks toetuse maksmist ebaseaduslike põllukultuuride puhul on kanepi tootmiseks kasutatavad maa-alad toetuskõlblikud üksnes siis, kui kasutatavate sortide tetrahüdrokannabinooli (THC) sisaldus ei ületa 0,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) artikli 32 lõikega 6 on ette nähtud, et vältimaks toetuse maksmist ebaseaduslike põllukultuuride puhul on kanepi tootmiseks kasutatavad maa-alad toetuskõlblikud üksnes siis, kui kasutatavate sortide tetrahüdrokannabinooli (THC) sisaldus ei ületa 0,2 %.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 (4) artikli 9 lõikes 5 on sätestatud, et kui kõikide ühe kanepisordi suhtes tehtud analüüside keskmine tulemus näitab määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 32 lõikes 6 sätestatust suuremat THC-sisaldust ka teisel järjestikusel taotlusaastal, taotleb liikmesriik komisjonilt asjaomase sordi turustamise keelustamist vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 18. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 (4) artikli 9 lõikes 5 on sätestatud, et kui kõikide ühe kanepisordi suhtes tehtud analüüside keskmine tulemus näitab määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 32 lõikes 6 sätestatust suuremat THC-sisaldust ka teisel järjestikusel taotlusaastal, taotleb liikmesriik komisjonilt asjaomase sordi turustamise keelustamist vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 18.

| (4) | 19. jaanuaril 2021 sai komisjon kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 9 lõikega 5 Poolalt taotluse lubada tal keelata kogu oma territooriumil kanepisordi „Finola“ turustamine. Poola teatas komisjonile, et analüüside põhjal ületas kõikide sordist „Finola“ võetud proovide keskmine THC-sisaldus teist aastat järjest määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 32 lõikes 6 sätestatud 0,2 %. |
| --- | --- |

(4)

19. jaanuaril 2021 sai komisjon kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 9 lõikega 5 Poolalt taotluse lubada tal keelata kogu oma territooriumil kanepisordi „Finola“ turustamine. Poola teatas komisjonile, et analüüside põhjal ületas kõikide sordist „Finola“ võetud proovide keskmine THC-sisaldus teist aastat järjest määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 32 lõikes 6 sätestatud 0,2 %.

| (5) | Direktiivi 2002/53/EÜ artikli 18 kohaselt võib anda liikmesriigi taotluse korral talle loa keelata ühtses põllukultuuride sordilehes esitatud sordi turustamine, kui sellise sordi viljelemine kujutab endast ohtu keskkonnale või inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2002/53/EÜ artikli 18 kohaselt võib anda liikmesriigi taotluse korral talle loa keelata ühtses põllukultuuride sordilehes esitatud sordi turustamine, kui sellise sordi viljelemine kujutab endast ohtu keskkonnale või inimeste tervisele.

| (6) | THC on psühhotroopse toimega ja inimeste kokkupuudet sellega tuleb vähendada piirates THC sisaldust turustatavates kanepisortides. |
| --- | --- |

(6)

THC on psühhotroopse toimega ja inimeste kokkupuudet sellega tuleb vähendada piirates THC sisaldust turustatavates kanepisortides.

| (7) | Seega tuleks anda Poolale luba keelata kanepisordi „Finola“ turustamine kogu Poola territooriumil. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks anda Poolale luba keelata kanepisordi „Finola“ turustamine kogu Poola territooriumil.

| (8) | Et komisjon saaks teavitada teisi liikmesriike ning ajakohastada ühtset põllukultuuride sordilehte, tuleks Poolalt nõuda, et ta teataks komisjonile, millal ta käesoleva otsusega antud luba kohaldama hakkab. |
| --- | --- |

(8)

Et komisjon saaks teavitada teisi liikmesriike ning ajakohastada ühtset põllukultuuride sordilehte, tuleks Poolalt nõuda, et ta teataks komisjonile, millal ta käesoleva otsusega antud luba kohaldama hakkab.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Poolale antakse luba keelata kanepisordi „Finola“ turustamine kogu oma territooriumil vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 18.

Artikkel 2

Poola teatab komisjonile kuupäeva, millal ta artiklis 1 osutatud luba kohaldama hakkab.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 22. juuli 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.

1

(2)  Ühtne põllukultuuride sordileht, lisa 2021/2 (ELT C 42, 5.2.2021).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

3

(4)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (ELT L 181, 20.6.2014, lk 1).

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 26.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 265/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 265/3

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

ÜRO eeskiri nr 160: ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses pardasalvestiga [2021/1215]

01-seeria muudatused

Jõustumiskuupäev: kinnitamisel

Käesolev dokument on üksnes dokumenteerimisvahend. Autentne ja õiguslikult siduv tekst on ECE/TRANS/WP.29/2021/58.

SISUKORD

EESKIRI

| 0. | Sisiiiiisejuhatus |
| --- | --- |

0.

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

| 11. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1 | Teatis |
| --- | --- |

1

| 2 | Teabedokument sõidukitüübi tüübikinnituse kohta seoses pardasalvestiga (EDR) |
| --- | --- |

2

| 3 | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

3

| 4 | Andmeelemendid ja vorming |
| --- | --- |

4

0.   SISSEJUHATUS

| 0.1. | Käesoleva eeskirja eesmärk on kehtestada ühtsed sätted M1- ja N1-kategooria mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses nende pardasalvestitega. |
| --- | --- |

0.1.

Käesoleva eeskirja eesmärk on kehtestada ühtsed sätted M1

1

| 0.2. | Sätted käsitlevad miinimumnõudeid mootorsõidukite kokkupõrkejuhtumite andmete kogumise, salvestamise ja juhtumites ellujäämise tõenäosuse kohta. See ei hõlma andmeotsinguvahendite ja -meetodite tehnilist kirjeldust, kuna nende suhtes kohaldatakse riikliku/piirkondliku tasandi nõudeid. |
| --- | --- |

0.2.

Sätted käsitlevad miinimumnõudeid mootorsõidukite kokkupõrkejuhtumite andmete kogumise, salvestamise ja juhtumites ellujäämise tõenäosuse kohta. See ei hõlma andmeotsinguvahendite ja -meetodite tehnilist kirjeldust, kuna nende suhtes kohaldatakse riikliku/piirkondliku tasandi nõudeid.

| 0.3. | Käesolevate sätete eesmärk on tagada, et pardasalvestid salvestavad kergesti kasutataval viisil andmed, mis on vajalikud selleks, et sisuliselt uurida õnnetusi ja analüüsida ohutusseadmete (nt täiustatud turvasüsteemid) toimimist. Need andmed aitavad paremini mõista õnnetuste ja vigastuste asjaolusid ning hõlbustavad ohutumate sõidukite väljatöötamist. |
| --- | --- |

0.3.

Käesolevate sätete eesmärk on tagada, et pardasalvestid salvestavad kergesti kasutataval viisil andmed, mis on vajalikud selleks, et sisuliselt uurida õnnetusi ja analüüsida ohutusseadmete (nt täiustatud turvasüsteemid) toimimist. Need andmed aitavad paremini mõista õnnetuste ja vigastuste asjaolusid ning hõlbustavad ohutumate sõidukite väljatöötamist.

1.   KOHALDAMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1- ja N1-kategooria sõidukite (1) tüübikinnituse suhtes seoses pardasalvestiga (Event Data Recorder, EDR). |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1

1

1

Event Data Recorder

| 1.2. | Käesoleva eeskirjaga ei piirata riiklike või piirkondlike õigusaktide nõudeid, mis on seotud eraelu puutumatuse, andmekaitse ja isikuandmete töötlemisega. |
| --- | --- |

1.2.

Käesoleva eeskirjaga ei piirata riiklike või piirkondlike õigusaktide nõudeid, mis on seotud eraelu puutumatuse, andmekaitse ja isikuandmete töötlemisega.

| 1.3. | Kohaldamisalasse ei kuulu järgmised andmeelemendid: VIN-kood, asjaomase sõiduki andmed, asukoha- või positsioneerimisandmed, teave juhi kohta ning sündmuse kuupäev ja kellaaeg. |
| --- | --- |

1.3.

Kohaldamisalasse ei kuulu järgmised andmeelemendid: VIN-kood, asjaomase sõiduki andmed, asukoha- või positsioneerimisandmed, teave juhi kohta ning sündmuse kuupäev ja kellaaeg.

| 1.4. | Kui puudub süsteem või andur, mis pakuks 3. jao kohaselt salvestatavat ja säilitatavat andmeelementi 4. lisas „ANDMEELEMENDID“ esitatud vormingus (vahemik, lahutusvõime ja andmevõtusagedus), või kui see ei ole salvestamise ajal töökorras, ei nõuta käesolevas dokumendis selliste andmete salvestamist ega selliste süsteemide või andurite paigaldamist või töökorda seadmist. Kui sõiduk on varustatud algseadmete valmistaja anduri või süsteemiga, mis on ette nähtud andmeelemendi esitamiseks 4. lisas „ANDMEELEMENDID“ sätestatud vormingus, tuleb anduri või süsteemi töötamise ajal esitada andmeelement kindlaksmääratud vormingus. Kui põhjus, miks süsteem või andur ei ole salvestamise ajal töökorras, on selle süsteemi või anduri rike, registreeritakse see tõrge pardasalvestis, nagu on sätestatud 4. lisas „Andmeelemendid“. |
| --- | --- |

1.4.

Kui puudub süsteem või andur, mis pakuks 3. jao kohaselt salvestatavat ja säilitatavat andmeelementi 4. lisas „ANDMEELEMENDID“ esitatud vormingus (vahemik, lahutusvõime ja andmevõtusagedus), või kui see ei ole salvestamise ajal töökorras, ei nõuta käesolevas dokumendis selliste andmete salvestamist ega selliste süsteemide või andurite paigaldamist või töökorda seadmist. Kui sõiduk on varustatud algseadmete valmistaja anduri või süsteemiga, mis on ette nähtud andmeelemendi esitamiseks 4. lisas „ANDMEELEMENDID“ sätestatud vormingus, tuleb anduri või süsteemi töötamise ajal esitada andmeelement kindlaksmääratud vormingus. Kui põhjus, miks süsteem või andur ei ole salvestamise ajal töökorras, on selle süsteemi või anduri rike, registreeritakse see tõrge pardasalvestis, nagu on sätestatud 4. lisas „Andmeelemendid“.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „ABS-süsteemi töö“ – rataste blokeerumist vältiv süsteem (ABS) kontrollib aktiivselt sõiduki pidureid. |
| --- | --- |

2.1.

„ABS-süsteemi töö“ – rataste blokeerumist vältiv süsteem (ABS) kontrollib aktiivselt sõiduki pidureid.

| 2.2. | „Turvapadja märgutule olek“ – kas turvapadja tõrke hoiatuslamp on sisse või välja lülitatud. |
| --- | --- |

2.2.

„Turvapadja märgutule olek“ – kas turvapadja tõrke hoiatuslamp on sisse või välja lülitatud.

| 2.3. | „Andmevõtt“ – pardasalvesti andmete puhverdamine ajutises hävimälus, mida pidevalt ja korrapäraselt ajakohastatakse. |
| --- | --- |

2.3.

„Andmevõtt“ – pardasalvesti andmete puhverdamine ajutises hävimälus, mida pidevalt ja korrapäraselt ajakohastatakse.

| 2.4. | „Delta-V, külgsuunaline“ – sõiduki pardasalvesti abil registreeritav kiiruse kumulatiivne muutus külgteljel. |
| --- | --- |

2.4.

„Delta-V, külgsuunaline“ – sõiduki pardasalvesti abil registreeritav kiiruse kumulatiivne muutus külgteljel.

| 2.5. | „Delta-V, pikisuunaline“ – sõiduki pardasalvesti abil registreeritav kiiruse kumulatiivne muutus pikiteljel. |
| --- | --- |

2.5.

„Delta-V, pikisuunaline“ – sõiduki pardasalvesti abil registreeritav kiiruse kumulatiivne muutus pikiteljel.

| 2.6. | „Esiturvapadja avanemisaeg“ – (nii juhi kui ka kaassõitja puhul) ajavahemik, mis on kulunud kokkupõrkeaja alghetkest kuni avanemiskäskluseni või mitmeastmelise turvapadjasüsteemi puhul esimese astme avanemiskäskluseni. |
| --- | --- |

2.6.

„Esiturvapadja avanemisaeg“ – (nii juhi kui ka kaassõitja puhul) ajavahemik, mis on kulunud kokkupõrkeaja alghetkest kuni avanemiskäskluseni või mitmeastmelise turvapadjasüsteemi puhul esimese astme avanemiskäskluseni.

| 2.7. | „Sündmuse lõpp“ – hetk, mil kumulatiivne delta-V 20 ms jooksul on 0,8 km/h või vähem või hetk, mil turvapadja juhtseadise kokkupõrke tuvastamise algoritm lähtestub. |
| --- | --- |

2.7.

„Sündmuse lõpp“ – hetk, mil kumulatiivne delta-V 20 ms jooksul on 0,8 km/h või vähem või hetk, mil turvapadja juhtseadise kokkupõrke tuvastamise algoritm lähtestub.

| 2.8 | „Mootori pöörlemissagedus“ –






  a) | sisepõlemismootoriga sõidukite puhul sõiduki mootori peaväntvõlli pöörete arv minutis; |
| --- | --- | --- |

2.8

„Mootori pöörlemissagedus“ –

a)

sisepõlemismootoriga sõidukite puhul sõiduki mootori peaväntvõlli pöörete arv minutis;

| b) | osaliselt sisepõlemismootori jõul liikuvate sõidukite puhul mootori võlli pöörete arv minutis sõiduki käigukasti sisenemise punktis; |
| --- | --- |

b)

osaliselt sisepõlemismootori jõul liikuvate sõidukite puhul mootori võlli pöörete arv minutis sõiduki käigukasti sisenemise punktis;

| c) | sisepõlemismootorita sõidukite puhul liikumapaneva(te) seadme(te) väljundvõlli pöörete arv minutis. |
| --- | --- |

c)

sisepõlemismootorita sõidukite puhul liikumapaneva(te) seadme(te) väljundvõlli pöörete arv minutis.

| 2.9. | „Mootori seguklapi kasutusprotsent“ – juhi nõutud kiirendus, mida mõõdetakse gaasipedaali asendianduri abil, võrreldes täielikult allasurutud asendiga. |
| --- | --- |

2.9.

„Mootori seguklapi kasutusprotsent“ – juhi nõutud kiirendus, mida mõõdetakse gaasipedaali asendianduri abil, võrreldes täielikult allasurutud asendiga.

| 2.10. | „Sündmus“ – kokkupõrge või muu füüsiline juhtum, millega saavutatakse või ületatakse käivituslävi või aktiveeritakse mis tahes pöördumatu turvasüsteem, olenevalt sellest, kumb toimub varem. |
| --- | --- |

2.10.

„Sündmus“ – kokkupõrge või muu füüsiline juhtum, millega saavutatakse või ületatakse käivituslävi või aktiveeritakse mis tahes pöördumatu turvasüsteem, olenevalt sellest, kumb toimub varem.

| 2.11. | „Pardasalvesti (EDR)“ – seade või funktsioon sõidukis, mis salvestab sõiduki dünaamilised aegreaga andmed vahetult sündmusele eelneval ajal (nt sõiduki kiirus vs. aeg) või kokkupõrke ajal (nt delta-V vs. aeg), mis on ette nähtud kasutamiseks pärast kokkupõrkejuhtumit. Sündmuse andmed ei hõlma siinkohal audio- ja videoandmeid. |
| --- | --- |

2.11.

„Pardasalvesti (EDR)“ – seade või funktsioon sõidukis, mis salvestab sõiduki dünaamilised aegreaga andmed vahetult sündmusele eelneval ajal (nt sõiduki kiirus vs.

vs.

| 2.12. | „Esiturvapadi“ – gaasiga täituv turvasüsteem, mis ei nõua sõidukis viibijate sekkumist ja mida kasutatakse selleks, et täita kohaldatavaid siseriiklikke laupkokkupõrke kaitsenõudeid. |
| --- | --- |

2.12.

„Esiturvapadi“ – gaasiga täituv turvasüsteem, mis ei nõua sõidukis viibijate sekkumist ja mida kasutatakse selleks, et täita kohaldatavaid siseriiklikke laupkokkupõrke kaitsenõudeid.

| 2.13. | „Salvestamise korral“ tähendab, et andmed salvestatakse säilmällu hilisema allalaadimise eesmärgil. |
| --- | --- |

2.13.

„Salvestamise korral“ tähendab, et andmed salvestatakse säilmällu hilisema allalaadimise eesmärgil.

| 2.14. | „Süütetsükleid kokkupõrkel“ – süüterežiimi tsüklite arv õnnetusjuhtumi toimumise ajal alates pardasalvesti esmakordsest kasutamisest. |
| --- | --- |

2.14.

„Süütetsükleid kokkupõrkel“ – süüterežiimi tsüklite arv õnnetusjuhtumi toimumise ajal alates pardasalvesti esmakordsest kasutamisest.

| 2.15. | „Süütetsükleid allalaadimisel“ – süüterežiimi tsüklite arv andmete allalaadimise ajal alates pardasalvesti esmakordsest kasutamisest. |
| --- | --- |

2.15.

„Süütetsükleid allalaadimisel“ – süüterežiimi tsüklite arv andmete allalaadimise ajal alates pardasalvesti esmakordsest kasutamisest.

| 2.16. | „Külgkiirendus“– sõiduki teatava punkti y-suunalise vektorkiirenduse komponent. Külgkiirenduse väärtus on positiivne vasakult paremale juhi vaatepunktist, kui juht istub sõidukis ja vaatab edasiliikumise suunas. |
| --- | --- |

2.16.

„Külgkiirendus“– sõiduki teatava punkti y-suunalise vektorkiirenduse komponent. Külgkiirenduse väärtus on positiivne vasakult paremale juhi vaatepunktist, kui juht istub sõidukis ja vaatab edasiliikumise suunas.

| 2.17. | „Pikikiirendus“– sõiduki teatava punkti x-suunalise vektorkiirenduse komponent. Pikikiirendus on sõiduki edasiliikumise suunas positiivse väärtusega. |
| --- | --- |

2.17.

„Pikikiirendus“– sõiduki teatava punkti x-suunalise vektorkiirenduse komponent. Pikikiirendus on sõiduki edasiliikumise suunas positiivse väärtusega.

| 2.18. | „Maksimaalne külgsuunaline delta-V“ – sõiduki kiiruse kumulatiivse muutuse maksimumväärtus, mis registreeritakse pardasalvesti abil sõiduki külgteljel. |
| --- | --- |

2.18.

„Maksimaalne külgsuunaline delta-V“ – sõiduki kiiruse kumulatiivse muutuse maksimumväärtus, mis registreeritakse pardasalvesti abil sõiduki külgteljel.

| 2.19. | „Maksimaalne pikisuunaline delta-V“ – sõiduki kiiruse kumulatiivse muutuse maksimumväärtus, mis registreeritakse pardasalvesti abil sõiduki pikiteljel. |
| --- | --- |

2.19.

„Maksimaalne pikisuunaline delta-V“ – sõiduki kiiruse kumulatiivse muutuse maksimumväärtus, mis registreeritakse pardasalvesti abil sõiduki pikiteljel.

| 2.20. | „Maksimaalne delta-V, liitväärtus“ – sõiduki kiiruse kumulatiivse muutuse ajas korreleeritud maksimumväärtus, mis on esitatud pardasalvestis ja on saadud piki- ja külgtelje vektorite liitmise teel. |
| --- | --- |

2.20.

„Maksimaalne delta-V, liitväärtus“ – sõiduki kiiruse kumulatiivse muutuse ajas korreleeritud maksimumväärtus, mis on esitatud pardasalvestis ja on saadud piki- ja külgtelje vektorite liitmise teel.

| 2.21. | „Mitme sündmusega kokkupõrge“ – vähemalt kahe sündmuse toimumine, millest esimese ja viimase alghetkede vahe ei ole pikem kui 5 sekundit. |
| --- | --- |

2.21.

„Mitme sündmusega kokkupõrge“ – vähemalt kahe sündmuse toimumine, millest esimese ja viimase alghetkede vahe ei ole pikem kui 5 sekundit.

| 2.22. | „Säilmälu“ – mälu, mis on ette nähtud salvestatud andmete poolalaliseks säilitamiseks. Säilmällu salvestatud andmeid säilitatakse pärast toite katkestust ning neid saab otsida pardasalvesti andmeväljavõtu vahendite ja meetodite abil. |
| --- | --- |

2.22.

„Säilmälu“ – mälu, mis on ette nähtud salvestatud andmete poolalaliseks säilitamiseks. Säilmällu salvestatud andmeid säilitatakse pärast toite katkestust ning neid saab otsida pardasalvesti andmeväljavõtu vahendite ja meetodite abil.

| 2.23. | „Tavakiirendus“– sõiduki teatava punkti z-suunalise vektorkiirenduse komponent. Tavakiirenduse positiivne väärtus on allapoole. |
| --- | --- |

2.23.

„Tavakiirendus“– sõiduki teatava punkti z-suunalise vektorkiirenduse komponent. Tavakiirenduse positiivne väärtus on allapoole.

| 2.24. | „Sõitja liigitamine suuruse järgi“ – kaassõitja puhul sõidukis viibija liigitamine täiskasvanuks, mitte lapseks, ning juhi puhul liigitamine mitte väikest kasvu juhiks andmevormingu kohaselt. |
| --- | --- |

2.24.

„Sõitja liigitamine suuruse järgi“ – kaassõitja puhul sõidukis viibija liigitamine täiskasvanuks, mitte lapseks, ning juhi puhul liigitamine mitte väikest kasvu juhiks andmevormingu kohaselt.

| 2.25 | „Töötav“ tähendab, et süsteem või andur on sündmuse toimumise ajal aktiivne või et juht saab seda sisse või välja lülitada. |
| --- | --- |

2.25

„Töötav“ tähendab, et süsteem või andur on sündmuse toimumise ajal aktiivne või et juht saab seda sisse või välja lülitada.

| 2.26. | „Kaassõitja turvapadja olek“ – kaassõitja turvapadja olek (välja lülitatud või mitte). |
| --- | --- |

2.26.

„Kaassõitja turvapadja olek“ – kaassõitja turvapadja olek (välja lülitatud või mitte).

| 2.27. | „Eelpinguti“ – seade, mille aktiveerib sõiduki kokkupõrkeandur ja mis kõrvaldab lõtku sõiduki turvavöösüsteemist. |
| --- | --- |

2.27.

„Eelpinguti“ – seade, mille aktiveerib sõiduki kokkupõrkeandur ja mis kõrvaldab lõtku sõiduki turvavöösüsteemist.

| 2.28. | „Salvestus“ – protsess, mille käigus pardasalvesti võetud andmed salvestatakse säilmällu hilisemaks otsinguks. |
| --- | --- |

2.28.

„Salvestus“ – protsess, mille käigus pardasalvesti võetud andmed salvestatakse säilmällu hilisemaks otsinguks.

| 2.29. | „Turvavöö olek“ – ohutussüsteemi tagasiside selle kohta, kas sõiduki turvavöö on kinnitatud või kinnitamata. |
| --- | --- |

2.29.

„Turvavöö olek“ – ohutussüsteemi tagasiside selle kohta, kas sõiduki turvavöö on kinnitatud või kinnitamata.

| 2.30. | „Istmepadja eesmise asendi anduri olek“ – istmepadja eesmise asendi kindlakstegemiseks paigaldatud anduri olek. |
| --- | --- |

2.30.

„Istmepadja eesmise asendi anduri olek“ – istmepadja eesmise asendi kindlakstegemiseks paigaldatud anduri olek.

| 2.31. | „Sõidupiduri sisse- ja väljalülitatus“ – piduripedaali süsteemi paigaldatud või sellega ühendatud seadme olek, mis võimaldab teha kindlaks, kas pedaali on vajutatud. Seade võib sisaldada piduripedaali lülitit või muud juhi käitatavat sõidupiduri juhtseadist. |
| --- | --- |

2.31.

„Sõidupiduri sisse- ja väljalülitatus“ – piduripedaali süsteemi paigaldatud või sellega ühendatud seadme olek, mis võimaldab teha kindlaks, kas pedaali on vajutatud. Seade võib sisaldada piduripedaali lülitit või muud juhi käitatavat sõidupiduri juhtseadist.

| 2.32. | „Külgturvapadi“ – gaasiga täituv sõitja turvaseade, mis on paigaldatud sõiduki salongi istme või küljekonstruktsiooni külge ja mis on ette nähtud avanema külgkokkupõrke korral, et leevendada sõitja vigastusi ja/või väljapaiskumist.
  Märkus. Külgturvapadjad võivad avaneda ka muudes tootja poolt kindlaks määratud kokkupõrkeolukordades. |
| --- | --- |

2.32.

„Külgturvapadi“ – gaasiga täituv sõitja turvaseade, mis on paigaldatud sõiduki salongi istme või küljekonstruktsiooni külge ja mis on ette nähtud avanema külgkokkupõrke korral, et leevendada sõitja vigastusi ja/või väljapaiskumist.

Märkus. Külgturvapadjad võivad avaneda ka muudes tootja poolt kindlaks määratud kokkupõrkeolukordades.

| 2.33. | „Turvakardin / torukujuline turvapadi“ – gaasiga täituv sõitja turvaseade, mis on paigaldatud sõiduki siseruumi küljekonstruktsioonile ja mis avaneb külgkokkupõrke või ümbermineku korral ning aitab leevendada sõitja vigastusi ja/või väljapaiskumist.
  Märkus. Turvakardin / torukujuline turvapadi võib avaneda ka muudes tootja poolt kindlaks määratud kokkupõrkeolukordades. |
| --- | --- |

2.33.

„Turvakardin / torukujuline turvapadi“ – gaasiga täituv sõitja turvaseade, mis on paigaldatud sõiduki siseruumi küljekonstruktsioonile ja mis avaneb külgkokkupõrke või ümbermineku korral ning aitab leevendada sõitja vigastusi ja/või väljapaiskumist.

Märkus. Turvakardin / torukujuline turvapadi võib avaneda ka muudes tootja poolt kindlaks määratud kokkupõrkeolukordades.

| 2.34. | „Sõiduki kuvatav kiirus“ – sõiduki kiirus, mida kuvatakse tootja poolt määratud allsüsteemiga, mis on ette nähtud sõiduki sõidukiiruse kuvamiseks sõiduki töötamise ajal. |
| --- | --- |

2.34.

„Sõiduki kuvatav kiirus“ – sõiduki kiirus, mida kuvatakse tootja poolt määratud allsüsteemiga, mis on ette nähtud sõiduki sõidukiiruse kuvamiseks sõiduki töötamise ajal.

| 2.35. | „Stabiilsuskontroll“ – mis tahes seade, mis vastab riiklikule normile elektroonilise stabiilsuskontrolli kohta. |
| --- | --- |

2.35.

„Stabiilsuskontroll“ – mis tahes seade, mis vastab riiklikule normile elektroonilise stabiilsuskontrolli kohta.

| 2.36. | „Rooli asend“ – rooliratta pööramisnurk, mõõdetuna otse edasi liikumise asendist (asend, mille korral juhitavate rataste paari keskmine pöördenurk on null). |
| --- | --- |

2.36.

„Rooli asend“ – rooliratta pööramisnurk, mõõdetuna otse edasi liikumise asendist (asend, mille korral juhitavate rataste paari keskmine pöördenurk on null).

| 2.37. | „Aeg sündmusest 1 sündmuseni 2“ – aeg, mis kulub esimese sündmuse alghetkest kuni teise sündmuse alghetkeni mitme sündmusega kokkupõrke puhul. |
| --- | --- |

2.37.

„Aeg sündmusest 1 sündmuseni 2“ – aeg, mis kulub esimese sündmuse alghetkest kuni teise sündmuse alghetkeni mitme sündmusega kokkupõrke puhul.

| 2.38. | „Maksimaalse külgsuunalise delta-V saavutamise aeg“ – kokkupõrke alghetkest kuni kiiruse kumulatiivse muutuse maksimaalse väärtuse saavutamiseni kuluv aeg vastavalt pardasalvestis salvestatule sõiduki külgteljel. |
| --- | --- |

2.38.

„Maksimaalse külgsuunalise delta-V saavutamise aeg“ – kokkupõrke alghetkest kuni kiiruse kumulatiivse muutuse maksimaalse väärtuse saavutamiseni kuluv aeg vastavalt pardasalvestis salvestatule sõiduki külgteljel.

| 2.39. | „Maksimaalse pikisuunalise delta-V saavutamise aeg“ – kokkupõrke alghetkest kuni kiiruse kumulatiivse muutuse maksimaalse väärtuse saavutamiseni kuluv aeg vastavalt pardasalvestis salvestatule sõiduki pikiteljel. |
| --- | --- |

2.39.

„Maksimaalse pikisuunalise delta-V saavutamise aeg“ – kokkupõrke alghetkest kuni kiiruse kumulatiivse muutuse maksimaalse väärtuse saavutamiseni kuluv aeg vastavalt pardasalvestis salvestatule sõiduki pikiteljel.

| 2.40. | „Maksimaalse delta-V saavutamise aeg, liitväärtus“ – aeg kokkupõrke alghetkest kuni maksimaalse delta-V liitväärtuse saavutamiseni vastavalt pardasalvestis salvestatule. |
| --- | --- |

2.40.

„Maksimaalse delta-V saavutamise aeg, liitväärtus“ – aeg kokkupõrke alghetkest kuni maksimaalse delta-V liitväärtuse saavutamiseni vastavalt pardasalvestis salvestatule.

| 2.41. | Eelpinguti aktiveerumise aeg“ – ajavahemik kokkupõrke alghetkest kuni turvavöö eelpinguti aktiveerumiskäskluseni (nii juhi kui ka kaassõitja puhul). |
| --- | --- |

2.41.

Eelpinguti aktiveerumise aeg“ – ajavahemik kokkupõrke alghetkest kuni turvavöö eelpinguti aktiveerumiskäskluseni (nii juhi kui ka kaassõitja puhul).

| 2.42. | „Külgmise turvapadja / turvakardina avanemise aeg“ – aeg, mis kulub kokkupõrke alghetkest kuni külgmise turvapadja või turvakardina / torukujulise turvapadja avanemiskäskluseni (nii juhi kui ka kaassõitja puhul). |
| --- | --- |

2.42.

„Külgmise turvapadja / turvakardina avanemise aeg“ – aeg, mis kulub kokkupõrke alghetkest kuni külgmise turvapadja või turvakardina / torukujulise turvapadja avanemiskäskluseni (nii juhi kui ka kaassõitja puhul).

| 2.43. | „Esimese astme avanemiseni kuluv aeg“ – aeg, mis kulub alghetkest kuni eesmise turvapadja esimese astme avanemiseni. |
| --- | --- |

2.43.

„Esimese astme avanemiseni kuluv aeg“ – aeg, mis kulub alghetkest kuni eesmise turvapadja esimese astme avanemiseni.

| 2.44. | „N-nda astme avanemiseni kuluv aeg“ – aeg, mis kulub kokkupõrke alghetkest kuni eesmise turvapadja n-nda astme avanemiseni. (nii juhi kui ka kaassõitja puhul). |
| --- | --- |

2.44.

„N-nda astme avanemiseni kuluv aeg“ – aeg, mis kulub kokkupõrke alghetkest kuni eesmise turvapadja n-nda astme avanemiseni. (nii juhi kui ka kaassõitja puhul).

| 2.45. | „Alghetk“ – võrdlushetk, mille pardasalvesti registreerib sündmuse ajatemplina. |
| --- | --- |

2.45.

„Alghetk“ – võrdlushetk, mille pardasalvesti registreerib sündmuse ajatemplina.

| 2.46. | „Käivituslävi“ – lävi, kus asjakohane parameeter vastab pardasalvesti salvestustingimustele. |
| --- | --- |

2.46.

„Käivituslävi“ – lävi, kus asjakohane parameeter vastab pardasalvesti salvestustingimustele.

| 2.47. | „Sõiduki veerenurk“ – andurisüsteemi poolt kindlaks tehtud sõiduki y-telje ja maapinna vaheline nurk. |
| --- | --- |

2.47.

„Sõiduki veerenurk“ – andurisüsteemi poolt kindlaks tehtud sõiduki y-telje ja maapinna vaheline nurk.

| 2.48. | „Sõidukitüüp seoses pardasalvestiga“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest märkimisväärselt järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  a) | tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

2.48.

„Sõidukitüüp seoses pardasalvestiga“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest märkimisväärselt järgmiste oluliste tunnuste poolest:

a)

tootja kaubanimi või kaubamärk;

| b) | sõiduki omadused, mis mõjutavad märkimisväärselt pardasalvesti toimimist; uu(t)e käiviti(te) või andmete (elementide) lisamine või nende vormingu muutmine ei mõjuta märkimisväärselt pardasalvesti toimimist; |
| --- | --- |

b)

sõiduki omadused, mis mõjutavad märkimisväärselt pardasalvesti toimimist; uu(t)e käiviti(te) või andmete (elementide) lisamine või nende vormingu muutmine ei mõjuta märkimisväärselt pardasalvesti toimimist;

| c) | pardasalvesti põhiomadused ja kujundus. |
| --- | --- |

c)

pardasalvesti põhiomadused ja kujundus.

| 2.49. | „Hävimälu“ – pardasalvesti võetud andmete puhverdamiseks kasutatav mälu. See mälu ei ole võimeline andmeid poolalaliselt säilitama. Hävimällu salvestatud andmed kirjutatakse pidevalt üle; neid ei säilitata toite katkestuse korral ja neid ei saa otsida pardasalvesti andmete väljavõtu vahendite abil. |
| --- | --- |

2.49.

„Hävimälu“ – pardasalvesti võetud andmete puhverdamiseks kasutatav mälu. See mälu ei ole võimeline andmeid poolalaliselt säilitama. Hävimällu salvestatud andmed kirjutatakse pidevalt üle; neid ei säilitata toite katkestuse korral ja neid ei saa otsida pardasalvesti andmete väljavõtu vahendite abil.

| 2.50. | „Vähekaitstud liikleja sekundaarne ohutussüsteem“ – väljaspool sõitjateruumi kasutatav sõidukisüsteem, mille otstarve on leevendada vähekaitstud liiklejate vigastuste tagajärgi kokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.50.

„Vähekaitstud liikleja sekundaarne ohutussüsteem“ – väljaspool sõitjateruumi kasutatav sõidukisüsteem, mille otstarve on leevendada vähekaitstud liiklejate vigastuste tagajärgi kokkupõrke korral.

| 2.51. | „X-suund“ – sõiduki x-telje suund, mis on paralleelne sõiduki pikikeskjoonega. X-suund on positiivse väärtusega sõiduki edasiliikumise suunas. |
| --- | --- |

2.51.

„X-suund“ – sõiduki x-telje suund, mis on paralleelne sõiduki pikikeskjoonega. X-suund on positiivse väärtusega sõiduki edasiliikumise suunas.

| 2.52. | „Y-suund“ – sõiduki y-telje suund, mis on risti x-teljega ja asub selle teljega samal horisontaaltasapinnal. Y-suuna väärtus on positiivne vasakult paremale juhi vaatepunktist, kui juht istub sõidukis ja vaatab edasiliikumise suunas. |
| --- | --- |

2.52.

„Y-suund“ – sõiduki y-telje suund, mis on risti x-teljega ja asub selle teljega samal horisontaaltasapinnal. Y-suuna väärtus on positiivne vasakult paremale juhi vaatepunktist, kui juht istub sõidukis ja vaatab edasiliikumise suunas.

| 2.53. | „Z-suund“ – sõiduki z-telje suund, mis on risti x- ja y-teljega. Z-suuna positiivne väärtus on allapoole. |
| --- | --- |

2.53.

„Z-suund“ – sõiduki z-telje suund, mis on risti x- ja y-teljega. Z-suuna positiivne väärtus on allapoole.

| 2.54. | „Sõiduki veerekiirus“ – sõiduki nurga muutumine ajas x-telje ümber; määratakse kindlaks andurisüsteemi abil. |
| --- | --- |

2.54.

„Sõiduki veerekiirus“ – sõiduki nurga muutumine ajas x-telje ümber; määratakse kindlaks andurisüsteemi abil.

| 2.55. | „Sõiduki lengerduskiirus“ – sõiduki nurga muutumine ajas z-telje ümber; määratakse kindlaks andurisüsteemi abil. |
| --- | --- |

2.55.

„Sõiduki lengerduskiirus“ – sõiduki nurga muutumine ajas z-telje ümber; määratakse kindlaks andurisüsteemi abil.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki tootja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnituse taotluse seoses pardasalvestiga kokkuleppeosalise tüübikinnitusasutusele 1958. aasta kokkuleppe liite 3 sätete kohaselt. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tootja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnituse taotluse seoses pardasalvestiga kokkuleppeosalise tüübikinnitusasutusele 1958. aasta kokkuleppe liite 3 sätete kohaselt.

| 3.2. | Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid (teabedokumendi näidis on esitatud 2. lisas): |
| --- | --- |

3.2.

Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid (teabedokumendi näidis on esitatud 2. lisas):

| 3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 5 täpsustatud elementidega, eelkõige seoses pardasalvesti asukohaga sõidukis, käivitusparameetritega, salvestusmahuga ning vastupidavusega suurele aeglustusele ja mehaanilisele pingele tugeva kokkupõrke korral; |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 5 täpsustatud elementidega, eelkõige seoses pardasalvesti asukohaga sõidukis, käivitusparameetritega, salvestusmahuga ning vastupidavusega suurele aeglustusele ja mehaanilisele pingele tugeva kokkupõrke korral;

| 3.2.2. | pardasalvestis salvestatud andmeelemendid ja nende vorming; |
| --- | --- |

3.2.2.

pardasalvestis salvestatud andmeelemendid ja nende vorming;

| 3.2.3. | juhised andmeotsinguks pardasalvestist. |
| --- | --- |

3.2.3.

juhised andmeotsinguks pardasalvestist.

| 3.3. | Tüübikinnitusasutusele või tema määratud tehnilisele teenistusele, kes vastutab tüübikinnituskatsete eest, esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnitusasutusele või tema määratud tehnilisele teenistusele, kes vastutab tüübikinnituskatsete eest, esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja algversiooni puhul 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja algversiooni puhul 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

| 4.3. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil koos taotleja esitatud dokumentidega, mis on sobivas mõõtkavas ja A4 formaadis (210 x 297 mm) või elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

4.3.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil koos taotleja esitatud dokumentidega, mis on sobivas mõõtkavas ja A4 formaadis (210 x 297 mm) või elektroonilisel kujul.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 3. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 3. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb






  a) | tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2) ning |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb

a)

tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2) ning

2

| b) | käesolevas punktis ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number, |
| --- | --- |

b)

käesolevas punktis ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number,

või

| 4.4.2. | ovaaliga ümbritsetud tähed UI, millele järgneb kordumatu tunnus. |
| --- | --- |

4.4.2.

ovaaliga ümbritsetud tähed UI, millele järgneb kordumatu tunnus.

| 4.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.6. | Tüübikinnitusasutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on sisse seatud rahuldav kord, mis tagab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusasutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on sisse seatud rahuldav kord, mis tagab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli.

5.   NÕUDED

Pardasalvestiga varustatud sõidukitele esitatavad nõuded käsitlevad andmeelemente, andmevormingut, andmete kogumist ning kokkupõrkekatse tulemust ja ellujäämise tõenäosust.

| 5.1. | Andmeelemendid |
| --- | --- |

5.1.

Andmeelemendid

| 5.1.1. | Iga pardasalvestiga varustatud sõiduk peab salvestama kohustuslikud ja teatavates miinimumtingimustes nõutavad andmeelemendid 4. lisa tabelis 1 kindlaksmääratud intervalli/aja jooksul ja sagedusel. |
| --- | --- |

5.1.1.

Iga pardasalvestiga varustatud sõiduk peab salvestama kohustuslikud ja teatavates miinimumtingimustes nõutavad andmeelemendid 4. lisa tabelis 1 kindlaksmääratud intervalli/aja jooksul ja sagedusel.

| 5.2. | Andmevorming |
| --- | --- |

5.2.

Andmevorming

| 5.2.1. | Iga salvestatud andmeelement esitatakse vastavalt 4. lisa tabelis 1 sätestatud vahemikule, täpsusele ja lahutusvõimele. |
| --- | --- |

5.2.1.

Iga salvestatud andmeelement esitatakse vastavalt 4. lisa tabelis 1 sätestatud vahemikule, täpsusele ja lahutusvõimele.

| 5.2.2. | Kiirenduse muutumist ajas käsitlevad andmed ja nende vorming: piki-, külg- ja hariliku kiirenduse muutumist ajas käsitlevad andmed filtreeritakse vastavalt vajadusele salvestusfaasis või andmete allalaadimise faasis, nii et need sisaldaksid järgmist. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kiirenduse muutumist ajas käsitlevad andmed ja nende vorming: piki-, külg- ja hariliku kiirenduse muutumist ajas käsitlevad andmed filtreeritakse vastavalt vajadusele salvestusfaasis või andmete allalaadimise faasis, nii et need sisaldaksid järgmist.

| 5.2.2.1. | Ajasamm (TS), mis on kiirendusandmete võtmise sageduse pöördarv, mille ühikuteks on millisekundid. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Ajasamm (TS), mis on kiirendusandmete võtmise sageduse pöördarv, mille ühikuteks on millisekundid.

| 5.2.2.2. | Esimese andmepunkti number (NFP), mis on täisarv, mis korrutamisel ajasammuga võrdub ajaga, mis vastab kiirenduse esimese andmepunkti alghetkele. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Esimese andmepunkti number (NFP), mis on täisarv, mis korrutamisel ajasammuga võrdub ajaga, mis vastab kiirenduse esimese andmepunkti alghetkele.

| 5.2.2.3. | Viimase andmepunkti number (NLP), mis on täisarv, mis korrutamisel ajasammuga võrdub ajaga, mis vastab kiirenduse viimase andmepunkti alghetkele. ning |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Viimase andmepunkti number (NLP), mis on täisarv, mis korrutamisel ajasammuga võrdub ajaga, mis vastab kiirenduse viimase andmepunkti alghetkele. ning

| 5.2.2.4. | NLP–NFP+1 kiirenduse väärtused järjekorras, alates kiirendusest ajahetkel NFP * TS ning seejärel kiirendusandmete võtmine ajasammude kaupa kuni ajahetkeni NLP * TS. |
| --- | --- |

5.2.2.4.

NLP–NFP+1 kiirenduse väärtused järjekorras, alates kiirendusest ajahetkel NFP * TS ning seejärel kiirendusandmete võtmine ajasammude kaupa kuni ajahetkeni NLP * TS.

| 5.3. | Andmevõtt
  Pardasalvesti salvestab kogutud andmed sõidukisse ja need andmed jäävad sõidukisse punkti 5.3.4 sätete kohaselt vähemalt seni, kuni need on kooskõlas riiklike või piirkondlike õigusaktidega alla laaditud või punkti 5.3.4 kohaselt üle kirjutatud.
  Pardasalvesti säilmälu puhver peab säilitama andmeid vähemalt kolme eri sündmuse kohta.
  Iga sündmuse andmeelemendid kogutakse ja salvestatakse pardasalvestis, nagu on sätestatud punktis 5.1, vastavalt järgmistele tingimustele ja asjaoludele. |
| --- | --- |

5.3.

Andmevõtt

Pardasalvesti salvestab kogutud andmed sõidukisse ja need andmed jäävad sõidukisse punkti 5.3.4 sätete kohaselt vähemalt seni, kuni need on kooskõlas riiklike või piirkondlike õigusaktidega alla laaditud või punkti 5.3.4 kohaselt üle kirjutatud.

Pardasalvesti säilmälu puhver peab säilitama andmeid vähemalt kolme eri sündmuse kohta.

Iga sündmuse andmeelemendid kogutakse ja salvestatakse pardasalvestis, nagu on sätestatud punktis 5.1, vastavalt järgmistele tingimustele ja asjaoludele.

| 5.3.1. | Andmete salvestamise käivitamise tingimused
  Pardasalvesti salvestab sündmuse, kui on saavutatud või ületatud üks järgmistest läviväärtustest: |
| --- | --- |

5.3.1.

Andmete salvestamise käivitamise tingimused

Pardasalvesti salvestab sündmuse, kui on saavutatud või ületatud üks järgmistest läviväärtustest:

| 5.3.1.1. | sõiduki pikisuunalise liikumiskiiruse muutmine rohkem kui 8 km/h 150 ms või väiksema intervalli jooksul; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

sõiduki pikisuunalise liikumiskiiruse muutmine rohkem kui 8 km/h 150 ms või väiksema intervalli jooksul;

| 5.3.1.2. | sõiduki külgsuunalise liikumise kiiruse muutmine rohkem kui 8 km/h 150 ms või väiksema intervalli jooksul; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

sõiduki külgsuunalise liikumise kiiruse muutmine rohkem kui 8 km/h 150 ms või väiksema intervalli jooksul;

| 5.3.1.3. | pöördumatu turvasüsteemi aktiveerumine. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

pöördumatu turvasüsteemi aktiveerumine.

| 5.3.1.4. | Vähekaitstud liikleja sekundaarne ohutussüsteem
  Kui sõidukil puudub vähekaitstud liikleja sekundaarne ohutussüsteem, ei ole ei andmete salvestamine ega selliste süsteemide paigaldamine selle dokumendi kohaselt nõutav. Kui selline süsteem on aga sõidukisse paigaldatud, on sündmuse andmete salvestamine pärast süsteemi aktiveerumist kohustuslik. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Vähekaitstud liikleja sekundaarne ohutussüsteem

Kui sõidukil puudub vähekaitstud liikleja sekundaarne ohutussüsteem, ei ole ei andmete salvestamine ega selliste süsteemide paigaldamine selle dokumendi kohaselt nõutav. Kui selline süsteem on aga sõidukisse paigaldatud, on sündmuse andmete salvestamine pärast süsteemi aktiveerumist kohustuslik.

| 5.3.2. | Andmete blokeerimise käivitamise tingimused
  Allpool kirjeldatud asjaoludel blokeeritakse sündmuse mälu, et vältida andmete hilisemat ülekirjutamist järgmise sündmuse andmetega: |
| --- | --- |

5.3.2.

Andmete blokeerimise käivitamise tingimused

Allpool kirjeldatud asjaoludel blokeeritakse sündmuse mälu, et vältida andmete hilisemat ülekirjutamist järgmise sündmuse andmetega:

| 5.3.2.1. | kõigil juhtudel, kui aktiveerub pöördumatu turvasüsteem; |
| --- | --- |

5.3.2.1.

kõigil juhtudel, kui aktiveerub pöördumatu turvasüsteem;

| 5.3.2.2. | Juhul kui sõiduk ei ole laupkokkupõrke korral varustatud vastava pöördumatu turvasüsteemiga, kui sõiduki kiiruse muutus x-telje suunas ületab 25 km/h intervallis 150 ms või alla selle. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Juhul kui sõiduk ei ole laupkokkupõrke korral varustatud vastava pöördumatu turvasüsteemiga, kui sõiduki kiiruse muutus x-telje suunas ületab 25 km/h intervallis 150 ms või alla selle.

| 5.3.2.3. | Vähekaitstud liikleja sekundaarne ohutussüsteem |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Vähekaitstud liikleja sekundaarne ohutussüsteem

| 5.3.3. | Alghetke kindlaksmääramise tingimused
  Alghetkeks määratakse hetk, mil toimub üks järgmistest: |
| --- | --- |

5.3.3.

Alghetke kindlaksmääramise tingimused

Alghetkeks määratakse hetk, mil toimub üks järgmistest:

| 5.3.3.1. | „passiivse“ juhtsüsteemiga turvapadjasüsteemide puhul aeg, mil kaassõitja turvasüsteemi juhtimisalgoritm aktiveeritakse, või |
| --- | --- |

5.3.3.1.

„passiivse“ juhtsüsteemiga turvapadjasüsteemide puhul aeg, mil kaassõitja turvasüsteemi juhtimisalgoritm aktiveeritakse, või

| 5.3.3.2. | pidevalt aktiivsete algoritmide puhul |
| --- | --- |

5.3.3.2.

pidevalt aktiivsete algoritmide puhul

| 5.3.3.2.1. | esimene punkt intervallis, kus 20 ms jooksul saavutatakse pikisuunaline kumulatiivne delta-V väärtusega üle 0,8 km/h; või |
| --- | --- |

5.3.3.2.1.

esimene punkt intervallis, kus 20 ms jooksul saavutatakse pikisuunaline kumulatiivne delta-V väärtusega üle 0,8 km/h; või

| 5.3.3.2.2. | sõidukite puhul, mis registreerivad külgsuunalise delta-V, esimene punkt intervallis, kus 5 ms jooksul saavutatakse külgsuunaline kumulatiivne delta-V väärtusega üle 0,8 km/h; või |
| --- | --- |

5.3.3.2.2.

sõidukite puhul, mis registreerivad külgsuunalise delta-V, esimene punkt intervallis, kus 5 ms jooksul saavutatakse külgsuunaline kumulatiivne delta-V väärtusega üle 0,8 km/h; või

| 5.3.3.3. | pöördumatu turvasüsteemi aktiveerumine või vähekaitstud liikleja sekundaarse ohutussüsteemi aktiveerumine. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

pöördumatu turvasüsteemi aktiveerumine või vähekaitstud liikleja sekundaarse ohutussüsteemi aktiveerumine.

| 5.3.4. | Ülekirjutamine |
| --- | --- |

5.3.4.

Ülekirjutamine

| 5.3.4.1 | Kui säilmälupuhver ei ole varasema sündmuse andmete tõttu kasutatav, kirjutatakse salvestatud andmed punkti 5.3.2 sätete kohaselt üle jooksva sündmuse andmetega lihtjärjekorra põhimõttel või vastavalt mitmesugustele tootja otsustatud ja kokkuleppeosaliste asjaomastele ametiasutustele kättesaadavaks tehtud strateegiatele. |
| --- | --- |

5.3.4.1

Kui säilmälupuhver ei ole varasema sündmuse andmete tõttu kasutatav, kirjutatakse salvestatud andmed punkti 5.3.2 sätete kohaselt üle jooksva sündmuse andmetega lihtjärjekorra põhimõttel või vastavalt mitmesugustele tootja otsustatud ja kokkuleppeosaliste asjaomastele ametiasutustele kättesaadavaks tehtud strateegiatele.

| 5.3.4.2 | Kui säilmälupuhver ei ole varasema sündmuse andmete tõttu kasutatav, kirjutatakse punktis 5.3.2 osutatud pöördumatu turvasüsteemi või vähekaitstud liikleja sekundaarse ohutussüsteemi aktiveerumisega seotud andmetega alati üle kõik muud andmed, mis ei ole blokeeritud punkti 5.3.2 kohaselt. |
| --- | --- |

5.3.4.2

Kui säilmälupuhver ei ole varasema sündmuse andmete tõttu kasutatav, kirjutatakse punktis 5.3.2 osutatud pöördumatu turvasüsteemi või vähekaitstud liikleja sekundaarse ohutussüsteemi aktiveerumisega seotud andmetega alati üle kõik muud andmed, mis ei ole blokeeritud punkti 5.3.2 kohaselt.

| 5.3.5. | Toite katkestus
  Säilmälusse salvestatud andmed peavad säilima ka pärast toite katkestust. |
| --- | --- |

5.3.5.

Toite katkestus

Säilmälusse salvestatud andmed peavad säilima ka pärast toite katkestust.

| 5.4. | Kokkupõrkekatse tulemus ja ellujäämise tõenäosus |
| --- | --- |

5.4.

Kokkupõrkekatse tulemus ja ellujäämise tõenäosus

| 5.4.1. | Iga sõiduk, mille suhtes kohaldatakse siseriiklikke või piirkondlikke laupkokkupõrkekatse eeskirju, peab vastama punkti 5.4.3 nõuetele. |
| --- | --- |

5.4.1.

Iga sõiduk, mille suhtes kohaldatakse siseriiklikke või piirkondlikke laupkokkupõrkekatse eeskirju, peab vastama punkti 5.4.3 nõuetele.

| 5.4.2. | Iga sõiduk, mille suhtes kohaldatakse siseriiklikke või piirkondlikke külgkokkupõrkekatse eeskirju, peab vastama punkti 5.4.3 nõuetele. |
| --- | --- |

5.4.2.

Iga sõiduk, mille suhtes kohaldatakse siseriiklikke või piirkondlikke külgkokkupõrkekatse eeskirju, peab vastama punkti 5.4.3 nõuetele.

| 5.4.3. | Punktis 5.1 nõutavad andmeelemendid registreeritakse punktis 5.2 määratletud vormingus, need peavad olema alles kokkupõrkekatse lõpus ja kõigi salvestatud andmeelementide väärtus pärast katset peab olema „jah“. Elementide puhul, mida tavaliselt kokkupõrkekatsetes ei kasutata (nt need, mis on seotud mootori tööga, pidurdamisega jne), ei nõuta nende vastavust kokkupõrkekatsete täpsuse või lahutusvõime nõuetele.
  Andmed peavad olema kättesaadavad ka pärast ÜRO eeskirjades nr 94, 95 või 137 sätestatud raskusastmega kokkupõrget. |
| --- | --- |

5.4.3.

Punktis 5.1 nõutavad andmeelemendid registreeritakse punktis 5.2 määratletud vormingus, need peavad olema alles kokkupõrkekatse lõpus ja kõigi salvestatud andmeelementide väärtus pärast katset peab olema „jah“. Elementide puhul, mida tavaliselt kokkupõrkekatsetes ei kasutata (nt need, mis on seotud mootori tööga, pidurdamisega jne), ei nõuta nende vastavust kokkupõrkekatsete täpsuse või lahutusvõime nõuetele.

Andmed peavad olema kättesaadavad ka pärast ÜRO eeskirjades nr 94, 95 või 137 sätestatud raskusastmega kokkupõrget.

| 5.5. | Pardasalvestit ei tohi olla võimalik välja lülitada. |
| --- | --- |

5.5.

Pardasalvestit ei tohi olla võimalik välja lülitada.

6.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 6.1. | Igast käesoleva eeskirja punktis 2.x määratletud sõidukitüübi muutmisest antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõidukitüübile tüübikinnituse. Seejärel võib tüübikinnitusasutus kas: |
| --- | --- |

6.1.

Igast käesoleva eeskirja punktis 2.x määratletud sõidukitüübi muutmisest antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõidukitüübile tüübikinnituse. Seejärel võib tüübikinnitusasutus kas:

| 6.1.1. | leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada; |
| --- | --- |

6.1.1.

leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada;

| 6.1.2. | leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli. |
| --- | --- |

6.1.2.

leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli.

| 6.2. | Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest teatatakse koos muudatuste kirjeldusega kõikidele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

6.2.

Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest teatatakse koos muudatuste kirjeldusega kõikidele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras.

| 6.3. | Tüübikinnitusasutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks. |
| --- | --- |

6.3.

Tüübikinnitusasutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks.

7.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

| 7.1. | Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe artiklis 2 ja liites 1 kindlaks määratud üldiste sätetega (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning vastama järgmistele nõuetele. |
| --- | --- |

7.1.

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe artiklis 2 ja liites 1 kindlaks määratud üldiste sätetega (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning vastama järgmistele nõuetele.

| 7.2. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab tüübikinnituse saanud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

7.2.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab tüübikinnituse saanud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõuded.

| 7.3. | Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealused kontrollid toimuvad tavapäraselt kord iga kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealused kontrollid toimuvad tavapäraselt kord iga kahe aasta tagant.

8.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 8.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7 sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

8.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 8.2. | Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise. |
| --- | --- |

8.2.

Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad ÜRO sekretariaadile (3) tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ning kellele tuleb saata vormikohased teatised tüübikinnituse andmise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

3

11.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 11.1. | Alates 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

11.1.

Alates 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| 11.2. | Alates 1. juulist 2024 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel esmakordselt pärast 1. juulit 2024. |
| --- | --- |

11.2.

Alates 1. juulist 2024 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel esmakordselt pärast 1. juulit 2024.

| 11.3. | Kuni 1. juulini 2026 peavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel esmakordselt enne 1. juulit 2024. |
| --- | --- |

11.3.

Kuni 1. juulini 2026 peavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel esmakordselt enne 1. juulit 2024.

| 11.4. | Alates 1. juulist 2026 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel. |
| --- | --- |

11.4.

Alates 1. juulist 2026 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva eeskirja algversiooni alusel.

| 11.5. | Olenemata punktist 11.4 tunnustavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt käesoleva eeskirja algversiooni alusel antud tüübikinnitusi sõidukite puhul, mida 01-seeria muudatused ei mõjuta. |
| --- | --- |

11.5.

Olenemata punktist 11.4 tunnustavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt käesoleva eeskirja algversiooni alusel antud tüübikinnitusi sõidukite puhul, mida 01-seeria muudatused ei mõjuta.

| 11.6. | Ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei tohi keelduda andmast käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi või nende laiendusi. |
| --- | --- |

11.6.

Ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei tohi keelduda andmast käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi või nende laiendusi.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 2. osas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) – https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6), https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

2

(3)  Sellise teabe vahetamiseks kasutatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni spetsiaalset veebiplatvormi („/343 Application“): https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html

3

---

I LISA

Teatis

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Välja andnud:

ametiasutuse nimi:

...

...

...

| milles käsitletakse sõidukitüübi: (2) | tüübikinnituse andmist |
| --- | --- |
| | tüübikinnituse laiendamist |
| | tüübikinnituse andmata jätmist |
| | tüübikinnituse tühistamist |
| | tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse sõidukitüübi: (2)

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

seoses pardasalvestiga ÜRO eeskirja nr 160 kohaselt.

Tüübikinnituse nr: ...

Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral): ...

| 1. | Sõiduki kaubanimi või kaubamärk: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sõidukitüüp: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõiduki lühikirjeldus: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: ... |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Teenistuse väljastatud aruande kuupäev: ... |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Teenistuse väljastatud aruande number: ... |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Tüübikinnitus antud / andmata jäetud / laiendatud / tühistatud:2 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Koht: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Teatisele on lisatud tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele esitatud dokumentide loetelu. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

II LISA

Teabedokument sõidukitüübi tüübikinnituse kohta seoses pardasalvestiga (EDR)

Peab sisaldama sisukorda.

Kõik vajalikus mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis lehel või voldikul.

Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

ÜLDSÄTTED

| 1. | Sõiduki kaubanimi või -märk: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sõidukitüüp: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistuse asukoht: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõidukikategooria: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Koostetehas(t)eaadress(id):... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Representatiivsõiduki foto(d) ja/või joonis(ed): ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pardasalvesti |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | Mark (tootja kaubanimi): ... |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed): ... |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Joonis(ed) või fotod, millel on näidatud pardasalvesti asukoht ja kinnitusviis sõidukis: ... |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Käivitusparameetri kirjeldus: ... |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Muud asjakohased parameetrid (salvestusmaht, vastupidavus suurele aeglustusele ja mehaanilisele pingele tugeva kokkupõrke korral): ... |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | Pardasalvestis salvestatud andmeelemendid ja nende vorming:










  Andmeelement | Salvestusintervall/-aeg (alghetke suhtes) | Andmevõtusagedus (sekundi kohta) | Miinimumvahemik | Täpsus | Lahutusvõime |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

10.6.

Andmeelement

Salvestusintervall/-aeg (alghetke suhtes)

Andmevõtusagedus (sekundi kohta)

Miinimumvahemik

Täpsus

Lahutusvõime

| 10.7. | Juhised andmeotsinguks pardasalvestist: ... |
| --- | --- |

10.7.

---

III LISA

Tüübikinnitusmärkide kujundus

(vt käesoleva eeskirja punktid 4.4–4.4.2)

Image 2

a = 8 mm min

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et asjaomane sõidukitüüp on seoses pardasalvestiga saanud tüübikinnituse Saksamaal (E 1) eeskirja nr 160 kohaselt. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta (01) näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt 01-seeria muudatustega muudetud ÜRO eeskirja nr 160 nõuetele.

Image 3

a ≥ 8 mm

Eespool esitatud kordumatu tunnus näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse ja olulist teavet tüübikinnituse kohta võib saada ÜRO turvalisest interneti-andmebaasist, kasutades kordumatut tunnust 270650. Kordumatu tunnuse alguses olevad nullid võib tüübikinnitusmärgilt välja jätta.

---

IV LISA

Andmeelemendid ja vorming
   (1)

Tabel 1

| Andmeelement | Nõude tingimus (2) | Salvestusintervall/-aeg
   (3)
  (alghetke suhtes) | Andmevõtusagedus (sekundi kohta) | Miinimumvahemik | Täpsus (4) | Lahutusvõime | Sündmus(ed), mida salvestatakse (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Delta-V, pikisuunaline | Kohustuslik – ei nõuta, kui pikikiirendus on registreeritud sagedusel ≥ 500 Hz piisava vahemiku ja lahutusvõimega, et arvutada piisava täpsusega delta-V | 0–250 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | 100 | –100 km/h kuni +100 km/h. | ±10 % | 1 km/h | Tasapinnaline |
| Maksimaalne delta-V, pikisuunaline | Kohustuslik – ei nõuta, kui pikikiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz | 0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | Ei kohaldata | –100 km/h kuni +100 km/h. | ±10 % | 1 km/h | Tasapinnaline |
| Maksimaalse pikisuunalise delta-V saavutamise aeg | Kohustuslik – ei nõuta, kui pikikiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz | 0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | Ei kohaldata | 0–300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | ±3 ms | 2,5 ms | Tasapinnaline |
| Sõiduki kuvatav kiirus | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | 0–250 km/h | ±1 km/h | 1 km/h | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja |
| Mootori seguklapi kasutus (või gaasipedaali allasurutus) | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | 0–100 % | ±5 % | 1 % | Tasapinnaline
  Ümberminek
  Vähekaitstud liikleja |
| Sõidupiduri sisse- ja väljalülitatus | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Sees või väljas | Ei kohaldata | Sees või väljas | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Süütetsükleid kokkupõrkel | Kohustuslik | –1,0 s | Ei kohaldata | 0 – 60 000 | ±1 tsükkel | 1 tsükkel. | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Süütetsükleid allalaadimisel | Kohustuslik | Allalaadimise ajal (6) | Ei kohaldata | 0 – 60 000 | ±1 tsükkel | 1 tsükkel. | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Juhi turvavöö olek | Kohustuslik | –1,0 s | Ei kohaldata | Kinnitatud või kinnitamata | Ei kohaldata | Kinnitatud või kinnitamata | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Turvapadja märgutuli (7) | Kohustuslik | –1,0 s | Ei kohaldata | Sees või väljas | Ei kohaldata | Sees või väljas | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Esiturvapadja avanemise aeg üheastmelise turvapadja puhul või esimese astme avanemiseni kuluv aeg mitmeastmelise turvapadja puhul, juht. | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline |
| Esiturvapadja avanemise aeg üheastmelise turvapadja puhul või esimese astme avanemiseni kuluv aeg mitmeastmelise turvapadja puhul, kaassõitja. | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline |
| Mitme sündmusega kokkupõrge, sündmuste arv | Kui salvestatakse (8) | Sündmus | Ei kohaldata | 1 või rohkem | Ei kohaldata | 1 või rohkem | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Aeg sündmusest 1 sündmuseni 2 | Kohustuslik | Vastavalt vajadusele | Ei kohaldata | 0–5,0 s | ±0,1 s | 0,1 s | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Kogu faili salvestamine (ei/jah) | Kohustuslik | Muude andmete järel | Ei kohaldata | jah/ei | Ei kohaldata | jah/ei | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Külgkiirendus
  (avariijärgne) | Kui salvestatakse | 0-250 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | 500 Hz | –50 kuni +50 g | ±10 % | 1 g | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Pikikiirendus
  (avariijärgne) | Kui salvestatakse | 0-250 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | 500 Hz | –50 kuni +50 g | ±10 % | 1 g | Tasapinnaline |
| Harilik kiirendus
  (avariijärgne) | Kui salvestatakse | –1,0 kuni 5,0 s (9) | 10 Hz | –5 g kuni +5 g | ±10 % | 0,5 g | Ümberminek |
| Delta-V, külgsuunaline | Kohustuslik – ei nõuta, kui külgkiirendus on registreeritud sagedusel ≥ 500 Hz piisava vahemiku ja lahutusvõimega, et arvutada piisava täpsusega delta-V | 0-250 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | 100 | –100 km/h kuni +100 km/h. | ±10 % | 1 km/h | Tasapinnaline |
| Maksimaalne delta-V, külgsuunaline | Kohustuslik – ei nõuta, kui külgkiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz | 0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | Ei kohaldata | –100 km/h kuni +100 km/h. | ±10 % | 1 km/h | Tasapinnaline |
| Maksimaalse külgsuunalise delta-V saavutamise aeg | Kohustuslik – ei nõuta, kui külgkiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz | 0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | Ei kohaldata | 0–300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | ±3 ms | 2,5 ms. | Tasapinnaline |
| Maksimaalne delta-V, liitväärtus. | Kohustuslik – ei nõuta, kui asjaomane kiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz | 0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | Ei kohaldata | 0–300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. | ±3 ms | 2,5 ms. | Tasapinnaline |
| Mootori pöörlemissagedus | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | 0 – 10 000 p/min | ±100 p/min (10) | 100 p/min | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Sõiduki veerenurk | Kui salvestatakse | –1,0 kuni 5,0 s (9) | 10 | -1 080 ° kuni +1 080 ° | ±10 % | 10° | Ümberminek |
| Sõiduki veerekiirus | Kohustuslik, kui on paigaldatud ja kui seda kasutatakse ümbermineku kaitsesüsteemi juhtimisalgoritmi jaoks | –1,0 kuni 5,0 s (11) | 10 | –240 kuni +240 kraadi/s | ±10 % (12) | 1 kraad/s | Ümberminek |
| ABS-süsteemi töö | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Tõrge, aktiivne olek, sekkumine (13) | Ei kohaldata | Tõrge, aktiivne olek, sekkumine (12) | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Stabiilsuskontroll | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Tõrge, sees, väljas, sekkumine (12) | Ei kohaldata | Tõrge, sees, väljas, sekkumine (12) | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Rooli asend | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | –250° päripäeva kuni +250° vastupäeva. | ±5 % | ±1 %. | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Kaassõitja turvavöö olek | Kohustuslik | –1,0 s | Ei kohaldata | Kinnitatud või kinnitamata | Ei kohaldata | Kinnitatud või kinnitamata | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Kaassõitja turvapadja olek, esiiste | Kohustuslik | –1,0 s | Ei kohaldata | Välja lülitatud või mitte | Ei kohaldata | Välja lülitatud või mitte | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Juhi eesmise turvapadja n-nda astme avanemiseni kuluv aeg (4). | Kohustuslik, kui juhi eesmisel turvapadjal on mitmeastmeline täitesüsteem. | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline |
| Kaassõitja eesmise turvapadja n-nda astme avanemiseni kuluv aeg (14). | Kohustuslik, kui kaassõitja eesmisel turvapadjal on mitmeastmeline täitesüsteem. | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline |
| Juhi külgturvapadja avanemisaeg. | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline |
| Kaassõitja külgturvapadja avanemisaeg. | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline |
| Juhipoolse turvakardina / torukujulise turvapadja avanemise aeg. | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Kaassõitjapoolse turvakardina / torukujulise turvapadja avanemise aeg. | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Juhi turvavöö eelpinguti aktiveerumisaeg. | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Kaassõitja turvavöö eelpinguti aktiveerumisaeg. | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms. | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Juhi istmepadja eesmise asendi anduri olek. | Kohustuslik, kui on paigaldatud ja kui seda kasutatakse aktiveerimisotsuse tegemisel | –1,0 s | Ei kohaldata | jah/ei | Ei kohaldata | jah/ei | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Kaassõitja istmepadja eesmise asendi anduri olek. | Kohustuslik, kui on paigaldatud ja kui seda kasutatakse aktiveerimisotsuse tegemisel | –1,0 s | Ei kohaldata | jah/ei | Ei kohaldata | jah/ei | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Sõitja liigitamine suuruse järgi, juht | Kui salvestatakse | –1,0 s | Ei kohaldata | vastab naistesuuruste 5-protsentiilile või suurem. | Ei kohaldata | jah/ei | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Sõitja liigitamine suuruse järgi, kaassõitja | Kui salvestatakse | –1,0 s | Ei kohaldata | 6aastane HIII US ATD või Q6 ATD või väiksem | Ei kohaldata | jah/ei | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Turvavöö olek, tagaistmed | Kohustuslik | –1,0 s | Ei kohaldata | Kinnitatud või kinnitamata | Ei kohaldata | Kinnitatud või kinnitamata | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) märgutule olek | Kohustuslik | –1,0 sekundit alghetke suhtes | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Sees, väljas | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Pikikiirendus
  (enne kokkupõrget) | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes | 2 Hz | –1,5 g kuni +1,5 g | ±10 % | 0,1 g | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja |
| Külgkiirendus
  (enne kokkupõrget) | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes | 2 Hz | –1,0 g kuni +1,0 g | ±10 % | 0,1 g | Tasapinnaline |
| Lengerduskiirus | Kohustuslik | –5 kuni 0 sekundit alghetke suhtes | 2 | –75 kuni +75 kraadi/s | ±10 % anduri kogu mõõtepiirkonnast | 0,1 | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Veojõukontrolli olek | Sõidustabilisaatori puudumisel kohustuslik | –5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Aktiivne kontroll, tõrge, välja lülitatud või sees, kuid ei kontrolli | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Aktiivne hoiatus, aktiivne olek, tõrge, väljas, inaktiivne | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Püsikiirusehoidja | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Aktiivne kontroll, tõrge, välja lülitatud või sees, kuid ei kontrolli | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Kohanduva püsikiirusehoidja olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Aktiivne kontroll, tõrge, välja lülitatud või sees, kuid ei kontrolli | Tasapinnaline
  Vähekaitstud liikleja
  Ümberminek |
| Vähekaitstud liikleja sekundaarse ohutussüsteemi aktiveerumine, aktiveerumise aeg | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms | Vähekaitstud liikleja |
| Vähekaitstud liikleja sekundaarse ohutussüsteemi hoiatuse olek (15) | Kohustuslik | –1,1 kuni 0 sekundit alghetke suhtes | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Sees või väljas | Vähekaitstud liikleja |
| Eesmise keskmise turvavöö olek | Kohustuslik | –1,0 s | Ei kohaldata | Kinnitatud või kinnitamata | Ei kohaldata | Kinnitatud või kinnitamata | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Vastaskülje kokkupõrke keskmine turvapadi | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | 0–250 ms | ±2 ms | 1 ms | Tasapinnaline
  Ümberminek |
| Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ilma hoiatuseta,
  Sees – hoiatus vasakul suunal,
  Sees – hoiatus paremal suunal | |
| Korrigeeriva roolimisfunktsiooni (CSF) olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ilma sekkumiseta,
  Sees – aktiivne sekkumine |
| Avariiroolimisfunktsiooni (ESF) olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ilma sekkumiseta,
  Sees – aktiivne sekkumine |
| A-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ei kontrolli,
  Sees – aktiivne kontroll |
| B1-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ei kontrolli,
  Sees – aktiivne kontroll |
| B2-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ei kontrolli,
  Sees – aktiivne kontroll |
| C-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ei kontrolli,
  Sees – aktiivne kontroll |
| D-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ei kontrolli,
  Sees – aktiivne kontroll |
| E-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek | Kohustuslik | –5,0 kuni 0 s | 2 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Väljas,
  Sees, kuid ei kontrolli,
  Sees – aktiivne kontroll |
| Hädaabikõnede tegemise süsteemi olek | Kohustuslik | Sündmus | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Tõrge,
  Sees, kuid hädaabikõnet ei tehta automaatselt
  Sees – hädaabikõne tehakse automaatselt |

Andmeelement

Nõude tingimus (2)

Salvestusintervall/-aeg
   (3)
  (alghetke suhtes)

Andmevõtusagedus (sekundi kohta)

Miinimumvahemik

Täpsus (4)

Lahutusvõime

Sündmus(ed), mida salvestatakse (5)

Delta-V, pikisuunaline

Kohustuslik – ei nõuta, kui pikikiirendus on registreeritud sagedusel ≥ 500 Hz piisava vahemiku ja lahutusvõimega, et arvutada piisava täpsusega delta-V

0–250 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

100

–100 km/h kuni +100 km/h.

±10 %

1 km/h

Tasapinnaline

Maksimaalne delta-V, pikisuunaline

Kohustuslik – ei nõuta, kui pikikiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz

0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

Ei kohaldata

–100 km/h kuni +100 km/h.

±10 %

1 km/h

Tasapinnaline

Maksimaalse pikisuunalise delta-V saavutamise aeg

Kohustuslik – ei nõuta, kui pikikiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz

0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

Ei kohaldata

0–300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

±3 ms

2,5 ms

Tasapinnaline

Sõiduki kuvatav kiirus

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

0–250 km/h

±1 km/h

1 km/h

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Mootori seguklapi kasutus (või gaasipedaali allasurutus)

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

0–100 %

±5 %

1 %

Tasapinnaline

Ümberminek

Vähekaitstud liikleja

Sõidupiduri sisse- ja väljalülitatus

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Sees või väljas

Ei kohaldata

Sees või väljas

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Süütetsükleid kokkupõrkel

Kohustuslik

–1,0 s

Ei kohaldata

0 – 60 000

±1 tsükkel

1 tsükkel.

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Süütetsükleid allalaadimisel

Kohustuslik

Allalaadimise ajal (6)

Ei kohaldata

0 – 60 000

±1 tsükkel

1 tsükkel.

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Juhi turvavöö olek

Kohustuslik

–1,0 s

Ei kohaldata

Kinnitatud või kinnitamata

Ei kohaldata

Kinnitatud või kinnitamata

Tasapinnaline

Ümberminek

Turvapadja märgutuli (7)

Kohustuslik

–1,0 s

Ei kohaldata

Sees või väljas

Ei kohaldata

Sees või väljas

Tasapinnaline

Ümberminek

Esiturvapadja avanemise aeg üheastmelise turvapadja puhul või esimese astme avanemiseni kuluv aeg mitmeastmelise turvapadja puhul, juht.

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Esiturvapadja avanemise aeg üheastmelise turvapadja puhul või esimese astme avanemiseni kuluv aeg mitmeastmelise turvapadja puhul, kaassõitja.

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Mitme sündmusega kokkupõrge, sündmuste arv

Kui salvestatakse (8)

Sündmus

Ei kohaldata

1 või rohkem

Ei kohaldata

1 või rohkem

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Aeg sündmusest 1 sündmuseni 2

Kohustuslik

Vastavalt vajadusele

Ei kohaldata

0–5,0 s

±0,1 s

0,1 s

Tasapinnaline

Ümberminek

Kogu faili salvestamine (ei/jah)

Kohustuslik

Muude andmete järel

Ei kohaldata

jah/ei

Ei kohaldata

jah/ei

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Külgkiirendus

(avariijärgne)

Kui salvestatakse

0-250 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

500 Hz

–50 kuni +50 g

±10 %

1 g

Tasapinnaline

Ümberminek

Pikikiirendus

(avariijärgne)

Kui salvestatakse

0-250 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

500 Hz

–50 kuni +50 g

±10 %

1 g

Tasapinnaline

Harilik kiirendus

(avariijärgne)

Kui salvestatakse

–1,0 kuni 5,0 s (9)

10 Hz

–5 g kuni +5 g

±10 %

0,5 g

Ümberminek

Delta-V, külgsuunaline

Kohustuslik – ei nõuta, kui külgkiirendus on registreeritud sagedusel ≥ 500 Hz piisava vahemiku ja lahutusvõimega, et arvutada piisava täpsusega delta-V

0-250 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

100

–100 km/h kuni +100 km/h.

±10 %

1 km/h

Tasapinnaline

Maksimaalne delta-V, külgsuunaline

Kohustuslik – ei nõuta, kui külgkiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz

0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

Ei kohaldata

–100 km/h kuni +100 km/h.

±10 %

1 km/h

Tasapinnaline

Maksimaalse külgsuunalise delta-V saavutamise aeg

Kohustuslik – ei nõuta, kui külgkiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz

0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

Ei kohaldata

0–300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

±3 ms

2,5 ms.

Tasapinnaline

Maksimaalne delta-V, liitväärtus.

Kohustuslik – ei nõuta, kui asjaomane kiirendus registreeritakse sagedusel ≥ 500 Hz

0-300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

Ei kohaldata

0–300 ms või 0 kuni sündmuse lõpp pluss 30 ms, sõltuvalt sellest, kumb on lühem.

±3 ms

2,5 ms.

Tasapinnaline

Mootori pöörlemissagedus

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

0 – 10 000 p/min

±100 p/min (10)

100 p/min

Tasapinnaline

Ümberminek

Sõiduki veerenurk

Kui salvestatakse

–1,0 kuni 5,0 s (9)

10

-1 080 ° kuni +1 080 °

±10 %

10°

Ümberminek

Sõiduki veerekiirus

Kohustuslik, kui on paigaldatud ja kui seda kasutatakse ümbermineku kaitsesüsteemi juhtimisalgoritmi jaoks

–1,0 kuni 5,0 s (11)

10

–240 kuni +240 kraadi/s

±10 % (12)

1 kraad/s

Ümberminek

ABS-süsteemi töö

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Tõrge, aktiivne olek, sekkumine (13)

Ei kohaldata

Tõrge, aktiivne olek, sekkumine (12)

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Stabiilsuskontroll

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Tõrge, sees, väljas, sekkumine (12)

Ei kohaldata

Tõrge, sees, väljas, sekkumine (12)

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Rooli asend

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

–250° päripäeva kuni +250° vastupäeva.

±5 %

±1 %.

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Kaassõitja turvavöö olek

Kohustuslik

–1,0 s

Ei kohaldata

Kinnitatud või kinnitamata

Ei kohaldata

Kinnitatud või kinnitamata

Tasapinnaline

Ümberminek

Kaassõitja turvapadja olek, esiiste

Kohustuslik

–1,0 s

Ei kohaldata

Välja lülitatud või mitte

Ei kohaldata

Välja lülitatud või mitte

Tasapinnaline

Ümberminek

Juhi eesmise turvapadja n-nda astme avanemiseni kuluv aeg (4).

Kohustuslik, kui juhi eesmisel turvapadjal on mitmeastmeline täitesüsteem.

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Kaassõitja eesmise turvapadja n-nda astme avanemiseni kuluv aeg (14).

Kohustuslik, kui kaassõitja eesmisel turvapadjal on mitmeastmeline täitesüsteem.

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Juhi külgturvapadja avanemisaeg.

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Kaassõitja külgturvapadja avanemisaeg.

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Juhipoolse turvakardina / torukujulise turvapadja avanemise aeg.

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Ümberminek

Kaassõitjapoolse turvakardina / torukujulise turvapadja avanemise aeg.

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Ümberminek

Juhi turvavöö eelpinguti aktiveerumisaeg.

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Ümberminek

Kaassõitja turvavöö eelpinguti aktiveerumisaeg.

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms.

Tasapinnaline

Ümberminek

Juhi istmepadja eesmise asendi anduri olek.

Kohustuslik, kui on paigaldatud ja kui seda kasutatakse aktiveerimisotsuse tegemisel

–1,0 s

Ei kohaldata

jah/ei

Ei kohaldata

jah/ei

Tasapinnaline

Ümberminek

Kaassõitja istmepadja eesmise asendi anduri olek.

Kohustuslik, kui on paigaldatud ja kui seda kasutatakse aktiveerimisotsuse tegemisel

–1,0 s

Ei kohaldata

jah/ei

Ei kohaldata

jah/ei

Tasapinnaline

Ümberminek

Sõitja liigitamine suuruse järgi, juht

Kui salvestatakse

–1,0 s

Ei kohaldata

vastab naistesuuruste 5-protsentiilile või suurem.

Ei kohaldata

jah/ei

Tasapinnaline

Ümberminek

Sõitja liigitamine suuruse järgi, kaassõitja

Kui salvestatakse

–1,0 s

Ei kohaldata

6aastane HIII US ATD või Q6 ATD või väiksem

Ei kohaldata

jah/ei

Tasapinnaline

Ümberminek

Turvavöö olek, tagaistmed

Kohustuslik

–1,0 s

Ei kohaldata

Kinnitatud või kinnitamata

Ei kohaldata

Kinnitatud või kinnitamata

Tasapinnaline

Ümberminek

Rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) märgutule olek

Kohustuslik

–1,0 sekundit alghetke suhtes

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Sees, väljas

Tasapinnaline

Ümberminek

Pikikiirendus

(enne kokkupõrget)

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes

2 Hz

–1,5 g kuni +1,5 g

±10 %

0,1 g

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Külgkiirendus

(enne kokkupõrget)

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes

2 Hz

–1,0 g kuni +1,0 g

±10 %

0,1 g

Tasapinnaline

Lengerduskiirus

Kohustuslik

–5 kuni 0 sekundit alghetke suhtes

2

–75 kuni +75 kraadi/s

±10 % anduri kogu mõõtepiirkonnast

0,1

Tasapinnaline

Ümberminek

Veojõukontrolli olek

Sõidustabilisaatori puudumisel kohustuslik

–5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Aktiivne kontroll, tõrge, välja lülitatud või sees, kuid ei kontrolli

Tasapinnaline

Ümberminek

Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Aktiivne hoiatus, aktiivne olek, tõrge, väljas, inaktiivne

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Püsikiirusehoidja

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Aktiivne kontroll, tõrge, välja lülitatud või sees, kuid ei kontrolli

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Kohanduva püsikiirusehoidja olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 sekundit alghetke suhtes

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Aktiivne kontroll, tõrge, välja lülitatud või sees, kuid ei kontrolli

Tasapinnaline

Vähekaitstud liikleja

Ümberminek

Vähekaitstud liikleja sekundaarse ohutussüsteemi aktiveerumine, aktiveerumise aeg

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms

Vähekaitstud liikleja

Vähekaitstud liikleja sekundaarse ohutussüsteemi hoiatuse olek (15)

Kohustuslik

–1,1 kuni 0 sekundit alghetke suhtes

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Sees või väljas

Vähekaitstud liikleja

Eesmise keskmise turvavöö olek

Kohustuslik

–1,0 s

Ei kohaldata

Kinnitatud või kinnitamata

Ei kohaldata

Kinnitatud või kinnitamata

Tasapinnaline

Ümberminek

Vastaskülje kokkupõrke keskmine turvapadi

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

0–250 ms

±2 ms

1 ms

Tasapinnaline

Ümberminek

Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ilma hoiatuseta,

Sees – hoiatus vasakul suunal,

Sees – hoiatus paremal suunal

Korrigeeriva roolimisfunktsiooni (CSF) olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ilma sekkumiseta,

Sees – aktiivne sekkumine

Avariiroolimisfunktsiooni (ESF) olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ilma sekkumiseta,

Sees – aktiivne sekkumine

A-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ei kontrolli,

Sees – aktiivne kontroll

B1-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ei kontrolli,

Sees – aktiivne kontroll

B2-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ei kontrolli,

Sees – aktiivne kontroll

C-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ei kontrolli,

Sees – aktiivne kontroll

D-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ei kontrolli,

Sees – aktiivne kontroll

E-kategooria automaatroolimisfunktsiooni (ACSF) olek

Kohustuslik

–5,0 kuni 0 s

2

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Väljas,

Sees, kuid ei kontrolli,

Sees – aktiivne kontroll

Hädaabikõnede tegemise süsteemi olek

Kohustuslik

Sündmus

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tõrge,

Sees, kuid hädaabikõnet ei tehta automaatselt

Sees – hädaabikõne tehakse automaatselt

---

(1)  Allpool täpsustatud vorminõuded on miinimumnõuded ja tootjad võivad neid ületada.

(2)  
  „Kohustuslik“ sõltub 1. jaos esitatud tingimustest.

(3)  Kokkupõrke-eelsed andmed ja kokkupõrkeandmed on asünkroonsed.

(4)  Täpsusnõue kehtib ainult füüsilise anduri mõõtevahemiku piires. Kui anduri võetud mõõtetulemused ületavad anduri ettenähtud mõõtepiirkonda, peab esitatud element näitama, millal mõõtmine esimest korda ületas anduri mõõtepiirkonda.

(5)  
  „Tasapinnaline“ hõlmab punktides 5.3.1.1, 5.3.1.2 ja 5.3.1.3 nimetatud käivitussündmusi ning „vähekaitstud liikleja“ hõlmab punktis 5.3.1.4 nimetatud käivitussündmusi.

(6)  Kokkupõrke ajal ei ole vaja süütetsüklit allalaadimisel salvestada, kuid see tuleb allalaadimise käigus registreerida.

(7)  Turvapadja märgutuli näitab turvapatja käsitlevates riiklikes nõuetes sätestatud valmisolekut ja võib süttida ka selleks, et teatada rikkest mõnes teises turvasüsteemi osas.

(8)  
  „Kui salvestatakse“ tähendab seda, kui andmed salvestatakse säilmällu hilisema allalaadimise eesmärgil.

(9)  Võidakse salvestada mis tahes kestusega; –1,0 kuni 5,0 s on soovituslik

(10)  Need elemendid ei pea vastama asjaomaste kokkupõrkekatsete täpsuse ja lahutusvõime nõuetele.

(11)  Sõiduki veerenurk võidakse salvestada mis tahes kestusega; –1,0 kuni 5,0 s on soovituslik.

(12)  Anduri kogu mõõtepiirkonnast.

(13)  Tootjad võivad lisada muid süsteemi olekuid

(14)  See element loetletakse n–1 korda, üks kord mitmeastmelise turvapadjasüsteemi iga etapi kohta.

(15)  Turvapadja hoiatuse alla võib koondada mitu ohutussüsteemi oleku märguannet

---

| 26.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 265/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 265/26

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE ÕHUTRANSPORDIALASE KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2021,

15. juuli 2021,

millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2021/1216]

EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDIKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist õhutranspordialast kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Alates 1. augustist 2021 asendatakse kokkuleppe lisa käesoleva otsuse lisaga.

Brüssel, 15. juuli 2021

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Filip CORNELIS

Šveitsi delegatsiooni juht

Christian HEGNER

---

LISA

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel arvestatakse järgmist:

| — | 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane; |
| --- | --- |

—

1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane;

| — | iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes; |
| --- | --- |

—

iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes;

| — | kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9. |
| --- | --- |

—

kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9.

1.   Lennunduse liberaliseerimise ja muud tsiviillennunduses kohaldatavad õigusaktid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta
  määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1),

| — | määrus (EL) 2020/696 (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2020/696 (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 1) Määrust (EL) 2020/2114 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020. |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 1) Määrust (EL) 2020/2114 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020.

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 4) Määrust (EL) 2020/2115 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020 |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 4) Määrust (EL) 2020/2115 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020

Nõukogu
  27. novembri 2000. aasta
  direktiiv 2000/79, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 302, 1.12.2000, lk 57)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta
  direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta
  määrus (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 66, 11.3.2003, lk 1)

Komisjoni
  31. juuli 2003. aasta
  määrus (EÜ) nr 1358/2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste andmete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele (ELT L 138, 30.4.2004, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1118 (ELT L 243, 29.7.2020, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1118 (ELT L 243, 29.7.2020, lk 1)

Nõukogu
  18. jaanuari 1993. aasta
  määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1) (artiklid 1–12), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50),

| — | määrus (EL) 2020/459 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2020/459 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1477 (ELT L 338, 15.10.2020, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1477 (ELT L 338, 15.10.2020, lk 4),

| — | määrus (EL) 2021/250 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 1); määruse (EMÜ) nr 95/93 (mida on muudetud määruse (EL) 2021/250 artikli 1 lõikega 6) artikli 10a lõikeid 1 ja 4 kohaldatakse Šveitsis alates 20. veebruarist 2021. |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2021/250 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 1); määruse (EMÜ) nr 95/93 (mida on muudetud määruse (EL) 2021/250 artikli 1 lõikega 6) artikli 10a lõikeid 1 ja 4 kohaldatakse Šveitsis alates 20. veebruarist 2021.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta
  direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 70, 14.3.2009, lk 11)

Nõukogu
  15. oktoobri 1996. aasta
  direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36)

(artiklid 1–9, 11–23 ja 25)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 35, 4.2.2009, lk 47)

2.   Konkurentsieeskirjad

Nõukogu
  16. detsembri 2002. aasta
  määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) (artiklid 1–13, 15–45)

(Sel määral, mil kõnealune määrus on käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks oluline. Kõnealuse määruse lisamine ei mõjuta käesoleva kokkuleppe kohast ülesannete jaotust.)

Komisjoni
  7. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 (ELT L 171, 1.7.2008, lk 3) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 (ELT L 171, 1.7.2008, lk 3)

Nõukogu
  20. jaanuari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1)

(artiklid 1–18, artikli 19 lõiked 1–2 ja artiklid 20–23)

Vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 5 kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel järgmist:

| 1) | määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon; |
| --- | --- |

1)

määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon;

| 2) | Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile; |
| --- | --- |

2)

Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile;

| 3) | kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja. |
| --- | --- |

3)

kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja.

Seoses ühinemismääruse artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegadega kohaldatakse järgmist:

| 1) | Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele;

| 2) | Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud. |
| --- | --- |

2)

Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud.

Komisjoni
  21. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1) (artiklid 1–24), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008 (ELT L 279, 22.10.2008, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008 (ELT L 279, 22.10.2008, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 (ELT L 336, 14.12.2013, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 (ELT L 336, 14.12.2013, lk 1)

Komisjoni
  16. novembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17)

Nõukogu
  25. mai 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 487/2009 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 148, 11.6.2009, lk 1)

3.   Lennuohutus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1)

Lennundusohutusametil on Šveitsis talle kõnealuse määruse kohaselt antud volitused.

Komisjonil on Šveitsis talle antud volitused otsuste puhul, mis on tehtud kõnealuse määruse artikli 2 lõigete 6 ja 7, artikli 41 lõike 6, artikli 62 lõike 5, artikli 67 lõigete 2 ja 3, artikli 70 lõike 4, artikli 71 lõike 2, artikli 76 lõike 4, artikli 84 lõike 1, artikli 85 lõike 9, artikli 104 lõike 3 punkti i, artikli 105 lõike 1 ja artikli 106 lõigete 1 ja 6 kohaselt.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teise taandega ettenähtud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EL) 2018/1139 artiklis 127 nimetatud määruse (EL) nr 182/2011 sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Kõnealust määrust ei tõlgendata mingil juhul selliselt, et see annaks Euroopa Lennundusohutusametile volitused tegutseda Šveitsi nimel rahvusvaheliste lepingute raames muudel põhjustel kui tema selliste lepingute järgsete kohustuste täitmisel.

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõike 1 punkti a lisatakse pärast sõna „liiduga“ sõnad „või Šveitsiga“; |
| --- | --- | --- |

a)

Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:

i)

lõike 1 punkti a lisatakse pärast sõna „liiduga“ sõnad „või Šveitsiga“;

| ii) | lisatakse järgmine lõige:






  „4. | Kui liit peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud liit.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõige:

„4.

| b) | Artiklisse 95 lisatakse järgmine lõige:






  „3. | Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Artiklisse 95 lisatakse järgmine lõige:

„3.

| c) | Artiklisse 96 lisatakse järgmine lõik:

  „Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“ |
| --- | --- |

c)

Artiklisse 96 lisatakse järgmine lõik:

„Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“

| d) | Artiklisse 102 lisatakse järgmine lõik:






  „5. | Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.“ |
| --- | --- | --- |

d)

Artiklisse 102 lisatakse järgmine lõik:

„5.

| e) | Artiklisse 120 lisatakse järgmine lõige:






  „13. | Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:
  S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C,
  kus:







  S | = | lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | = | assotsieerunud riikide arv, |
| b | = | ELi liikmesriikide arv, |
| c | = | Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse, |
| C | = | ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“ |

e)

Artiklisse 120 lisatakse järgmine lõige:

„13.

S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C,

kus:

S

=

lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega;

a

=

assotsieerunud riikide arv,

b

=

ELi liikmesriikide arv,

c

=

Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse,

C

=

ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“

| f) | Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik:






  „6. | Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat liidu finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.“ |
| --- | --- | --- |

f)

Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik:

„6.

| g) | Määruse I lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 3. augusti 2012. aasta määruse (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 3 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse:
  õhusõiduk [HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V;
  õhusõiduk [HB-ZDF] – tüüp MD 900. |
| --- | --- |

g)

Määruse I lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 3. augusti 2012. aasta määruse (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 3 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse:

õhusõiduk [HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V;

õhusõiduk [HB-ZDF] – tüüp MD 900.

| h) | Artikli 132 lõikes 1 tõlgendatakse viidet määrusele (EL) 2016/679 Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

h)

Artikli 132 lõikes 1 tõlgendatakse viidet määrusele (EL) 2016/679 Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele.

| i) | Artikli 140 lõige 6 ei kehti Šveitsi kohta. |
| --- | --- |

i)

Artikli 140 lõige 6 ei kehti Šveitsi kohta.

Komisjoni
  3. novembri 2011. aasta
  määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 290/2012 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 290/2012 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 70/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 25), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 70/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 25),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2014 (ELT L 74, 14.3.2014, lk 33), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2014 (ELT L 74, 14.3.2014, lk 33),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/445 (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/445 (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/539 (ELT L 91, 7.4.2016, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/539 (ELT L 91, 7.4.2016, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1065 (ELT L 192, 30.7.2018, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1065 (ELT L 192, 30.7.2018, lk 21),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1119 (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1119 (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1974 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1974 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2019/27 (ELT L 8, 10.1.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2019/27 (ELT L 8, 10.1.2019, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/430 (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/430 (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1747, (ELT L 268, 22.10.2019, lk 23), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1747, (ELT L 268, 22.10.2019, lk 23),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/359, (ELT L 67, 5.3.2020, lk 82), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/359, (ELT L 67, 5.3.2020, lk 82),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2193 (ELT L 434, 23.12.2020, lk 13). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2193 (ELT L 434, 23.12.2020, lk 13).

Komisjoni
  4. märtsi 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/723, millega kehtestatakse üksikasjalikud normid kolmandate riikide piloodilubade tunnustamise kohta ja muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1)

Nõukogu
  16. detsembri 1991. aasta
  määrus (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4) (artiklid 1–3, artikli 4 lõige 2, artiklid 5–11 ja 13), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EÜ) nr 1899/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1899/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1),

| — | määrus (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008 (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008 (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 (ELT L 254, 20.9.2008, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 (ELT L 254, 20.9.2008, lk 1).

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 3922/91 kehtetuks alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL) 2018/1139 artikli 32 lõike 1 punkti a kohaselt vastu võetud üksikasjalikke norme lennu- ja tööajapiirangute ning puhkeajanõuete kohta seoses lennukitega tehtavate taksolendude, kiirabilendude ja ühe piloodiga ärilise lennutranspordi tegevustega.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta
  määrus (EL) nr 996/2010 tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 295, 12.11.2010, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18),

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Komisjoni
  22. jaanuari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 104/2004, milles sätestatakse Euroopa Lennundusohutusameti apellatsiooninõukogu korraldust ja koosseisu käsitlevad eeskirjad (ELT L 16, 23.1.2004, lk 20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1)

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis osutatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8)

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 14), viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1992 (ELT L 410, 7.12.2020, lk 49) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1992 (ELT L 410, 7.12.2020, lk 49)

Komisjoni
  16. detsembri 2011. aasta
  määrus (EL) nr 1332/2011, millega kehtestatakse ühised õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 336, 20.12.2011, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/583 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 7) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/583 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 7)

Komisjoni
  16. juuli 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 646/2012, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 29)

Komisjoni
  3. augusti 2012. aasta
  määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 7/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 36), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 7/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 36),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 69/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 12), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 69/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 12),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1039 (ELT L 167, 1.7.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1039 (ELT L 167, 1.7.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/5 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/5 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 3),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/897 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/897 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/570 (ELT L 132, 27.4.2020, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/570 (ELT L 132, 27.4.2020, lk 1).

Komisjoni
  5. oktoobri 2012. aasta
  määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 800/2013 (ELT L 227, 24.8.2013, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 800/2013 (ELT L 227, 24.8.2013, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 71/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 27), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 71/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 27),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 83/2014 (ELT L 28, 31.1.2014, lk 17), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 83/2014 (ELT L 28, 31.1.2014, lk 17),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 379/2014 (ELT L 123, 24.4.2014, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 379/2014 (ELT L 123, 24.4.2014, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/140 (ELT L 24, 30.1.2015, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/140 (ELT L 24, 30.1.2015, lk 5),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1329 (ELT L 206, 1.8.2015, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1329 (ELT L 206, 1.8.2015, lk 21),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/640 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/640 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/2338 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/2338 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/1199 (ELT L 198, 23.7.2016, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/1199 (ELT L 198, 23.7.2016, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/363 (ELT L 55, 2.3.2017, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/363 (ELT L 55, 2.3.2017, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/394 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/394 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1042 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 3), v.a määruse (EL) nr 965/2012 uue artikli 4 lõige 2, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/1042 artikli 1 lõikes 1, muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/745 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 11), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1042 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 3), v.a määruse (EL) nr 965/2012 uue artikli 4 lõige 2, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/1042 artikli 1 lõikes 1, muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/745 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 11),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 53), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 53),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1387 (ELT L 229, 5.9.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1176 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 10), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1387 (ELT L 229, 5.9.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1176 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 10),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2036 (ELT L 416, 11.12.2020, lk 24); määruse (EL) 2020/2036 lisa punkte 4 ja 6 kohaldatakse Šveitsis alates 31.12.2020. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2036 (ELT L 416, 11.12.2020, lk 24); määruse (EL) 2020/2036 lisa punkte 4 ja 6 kohaldatakse Šveitsis alates 31.12.2020.

Komisjoni
  28. juuni 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 179, 29.6.2013, lk 46)

Komisjoni
  12. veebruari 2014. aasta
  määrus (EL) nr 139/2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 44, 14.2.2014, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/161 (ELT L 27, 1.2.2017, lk 99), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/161 (ELT L 27, 1.2.2017, lk 99),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/401 (ELT L 72, 15.3.2018, lk 17), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/401 (ELT L 72, 15.3.2018, lk 17),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1234 (ELT L 282, 31.8.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1234 (ELT L 282, 31.8.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148 (ELT L 428, 18.12.2020, lk 10) |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148 (ELT L 428, 18.12.2020, lk 10)

Komisjoni
  16. detsembri 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/2153, milles käsitletakse Euroopa Liidu lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 319/2014 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 36)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1)

Komisjoni
  29. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 452/2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133, 6.5.2014, lk 12), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/1158 (ELT L 192, 16.7.2016, lk 21) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/1158 (ELT L 192, 16.7.2016, lk 21)

Komisjoni
  26. novembri 2014. aasta
  määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1088 (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1088 (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1536 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 16), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1536 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 16),

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/334 (ELT L 50, 28.2.2017, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/334 (ELT L 50, 28.2.2017, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1142 (ELT L 207, 16.8.2018, lk 2), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1142 (ELT L 207, 16.8.2018, lk 2),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270 (ELT L 56, 27.2.2020, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270 (ELT L 56, 27.2.2020, lk 20),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14)

Komisjoni
  20. veebruari 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/340, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1)

Komisjoni
  23. aprilli 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/640, milles käsitletakse teatavat liiki lennutegevuse suhtes kohaldatavaid täiendavaid lennukõlblikkustingimusi ja millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/133 (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/133 (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97 (ELT L 31, 29.1.2021, lk 208); määruse (EL) 2021/97 artiklit 1 kohaldatakse Šveitsis alates 26.2.2021, välja arvatud I lisa punkti 1, mida kohaldatakse Šveitsis alates 16.2.2021. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97 (ELT L 31, 29.1.2021, lk 208); määruse (EL) 2021/97 artiklit 1 kohaldatakse Šveitsis alates 26.2.2021, välja arvatud I lisa punkti 1, mida kohaldatakse Šveitsis alates 16.2.2021.

Komisjoni
  29. juuni 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1018, millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 163, 30.6.2015, lk 1)

Komisjoni
  19. detsembri 2016. aasta
  otsus (EL) 2016/2357, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade tõhusa järgimisega seotud puudusi koolitusorganisatsiooni Hellenic Aviation Training Academy (HATA) välja antud tunnistuste ja nende alusel välja antud osa 66 kohaste lubade osas (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8645 all) (ELT L 348, 21.12.2016, lk 72)

Komisjoni
  13. märtsi 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 34) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 34)

Komisjoni
  14. detsembri 2018. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 57) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 57)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta
  määrus (EL) 2019/494 lennundusohutuse teatavate aspektide kohta seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 85 I, 27.3.2019, lk 11)

Komisjoni
  1. juuli 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/1128, milles käsitletakse Euroopa keskses andmekogus talletatud lennuohutusalastele soovitustele ja neile antud vastustele juurdepääsu õigusi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/780/EL (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 177, 2.7.2019, lk 112)

4.   Lennundusjulgestus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta
  määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72)

Komisjoni
  2. aprilli 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 272/2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid (ELT L 91, 3.4.2009, lk 7), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 297/2010 (ELT L 90, 10.4.2010, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 297/2010 (ELT L 90, 10.4.2010, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 720/2011 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 720/2011 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011 (ELT L 293, 11.11.2011, lk 22), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011 (ELT L 293, 11.11.2011, lk 22),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 (ELT L 77, 20.3.2013, lk 5). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 (ELT L 77, 20.3.2013, lk 5).

Komisjoni
  18. detsembri 2009. aasta
  määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/2096 (ELT L 326, 1.12.2016, lk 7) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/2096 (ELT L 326, 1.12.2016, lk 7)

Komisjoni
  8. jaanuari 2010. aasta
  määrus (EL) nr 18/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega (ELT L 7, 12.1.2010, lk 3)

Komisjoni
  26. jaanuari 2010. aasta
  määrus (EL) nr 72/2010, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 23, 27.1.2010, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472 (ELT L 85, 1.4.2016, lk 28) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472 (ELT L 85, 1.4.2016, lk 28)

Komisjoni
  5. novembri 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1998, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 299, 14.11.2015, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 (ELT L 334, 22.12.2015, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 (ELT L 334, 22.12.2015, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/815 (ELT L 122, 13.5.2017, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/815 (ELT L 122, 13.5.2017, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/55 (ELT L 10, 13.1.2018, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/55 (ELT L 10, 13.1.2018, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103 (ELT L 21, 24.1.2019, lk 13), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103 (ELT L 21, 24.1.2019, lk 13), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/413 (ELT L 73, 15.3.2019, lk 98), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/413 (ELT L 73, 15.3.2019, lk 98),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1583 (ELT L 246, 26.9.2019, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1583 (ELT L 246, 26.9.2019, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/111 (ELT L 21, 27.1.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/111 (ELT L 21, 27.1.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/255 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 23); määruse (EL) 2021/255 lisa punkte 15, 18–19 ja 32 kohaldatakse Šveitsis alates 11. märtsist 2021. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/255 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 23); määruse (EL) 2021/255 lisa punkte 15, 18–19 ja 32 kohaldatakse Šveitsis alates 11. märtsist 2021.

Komisjoni
  16. novembri 2015. aasta
  rakendusotsus C(2015) 8005, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELTs avaldamata), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusotsus C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2017) 3030,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2018) 4857,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2019) 132, muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusotsus C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2019) 132, muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusotsus C(2020) 4241,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2021) 0996 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2021) 0996

5.   Lennuliikluse korraldamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34)

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 6, 8, 10, 11 ja 12 kohaselt antud volitused.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikes 2 tuleks sõnad „ühenduse tasandil“ asendada sõnadega „ühenduse tasandil, kaasates Šveitsi“.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teises taandes sätestatud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 5 ega selles mainitud otsuse 1999/468/EÜ sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34)

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 9a, 9b, 15, 15a, 16 ja 17 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| c) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| d) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

d)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| e) | Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.“ |
| --- | --- | --- |

e)

Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34)

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 3a, 6 ja 10 kohaselt antud volitused.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34)

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 4 ja 7 ning artikli 10 lõike 3 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| c) | III lisa muudetakse järgmiselt:
  punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

III lisa muudetakse järgmiselt:

punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“.

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 on määrus (EÜ) nr 552/2004 kehtetuks tunnistatud alates 11. septembrist 2018. Siiski jätkatakse kõnealuse määruse artiklite 4, 5, 6, 6a ja 7 ning III ja IV lisa kohaldamist kuni määruse (EL) 2018/1139 artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäevani ning selles ulatuses, milles nimetatud õigusaktid hõlmavad määruse (EÜ) nr 552/2004 asjakohaste sätete sisu, ent igal juhul mitte kauem kui 12. septembrini 2023.

Komisjoni
  23. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 342, 24.12.2005, lk 20)

Komisjoni
  4. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 46), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4)

Komisjoni
  6. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 27), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20)

Nõukogu
  27. veebruari 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12),

| — | nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1) |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1)

Komisjoni
  7. juuni 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 633/2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 146, 8.6.2007, lk 7), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23)

Komisjoni
  1. märtsi 2017. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12) |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12)

Komisjoni
  16. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 13, 17.1.2009, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72)

Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

I lisa A osasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Komisjoni
  30. märtsi 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 262/2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 31.3.2009, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11)

Komisjoni
  26. jaanuari 2010. aasta
  määrus (EL) nr 73/2010, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe kvaliteedinõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 23, 27.1.2010, lk 6), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1029/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 9) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1029/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 9)

Määrus (EL) nr 73/2010 tunnistatakse kehtetuks alates 27. jaanuarist 2022.

Komisjoni
  25. märtsi 2010. aasta
  määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45)

Komisjoni
  29. juuli 2010. aasta
  otsus C(2010)5134 ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse hindamise organi määramise kohta (ELTs avaldamata)

Komisjoni
  24. veebruari 2011. aasta
  määrus (EL) nr 176/2011 teabe kohta, mis tuleb esitada enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist (ELT L 51, 25.2.2011, lk 2)

Komisjoni
  7. juuli 2011. aasta
  otsus C(2011) 4130 võrgustiku haldusasutuse määramise kohta ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgustikule (EMPs kohaldatav tekst) (ELTs avaldamata)

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 23), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1)

Käesolevas kokkuleppes loetakse rakendusmääruse (EL) nr 1206/2011 sätteid järgmises kohanduses:

I lisasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1)

Komisjoni
  26. septembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14)

Komisjoni
  16. novembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 320, 17.11.2012, lk 14), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 (ELT L 190, 11.7.2013, lk 37), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 (ELT L 190, 11.7.2013, lk 37),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 47) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 47)

Komisjoni
  3. mai 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 409/2013, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 4.5.2013, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10)

Komisjoni
  1. veebruari 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/116, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 550/2004 sätestatud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetav esimene ühisprojekt, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 409/2013 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 716/2014 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10)

Käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks loetakse määrus lisa järgmises redaktsioonis:

| a) | pärast punkti 1.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

a)

pärast punkti 1.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| b) | pärast punkti 2.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

b)

pärast punkti 2.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| c) | pärast punkti 2.2.2.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

c)

pärast punkti 2.2.2.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| d) | pärast punkti 2.2.3.bb lisatakse järgmine punkt: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“. |
| --- | --- |

d)

pärast punkti 2.2.3.bb lisatakse järgmine punkt: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“.

Komisjoni
  18. juuli 2018. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2018/1048, millega kehtestatakse suutlikkusel põhineva navigatsiooni suhtes kohaldatavad õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid (ELT L 189, 26.7.2018, lk 3)

Komisjoni
  24. jaanuari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/123, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 28, 31.1.2019, lk 1)

Komisjoni
  11. veebruari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/317, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva algatuse raames tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärused (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 56, 25.2.2019, lk 1)

Komisjoni
  6. mai 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/709, millega määratakse võrgu haldaja, kes vastutab ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide rakendamise eest (teatavaks tehtud numbri C(2019) 3228 all) (ELT L 120, 8.5.2019, lk 27)

Komisjoni
  29. mai 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/903, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks, mis algab 1. jaanuaril 2020 ja lõpeb 31. detsembril 2024 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 144, 3.6.2019, lk 49)

Komisjoni
  17. detsembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2167, millega kiidetakse heaks ühtse Euroopa taeva lennuliikluse juhtimise võrgu funktsioone käsitlev võrgu strateegiline kava aastateks 2020–2029 (ELT L 328, 18.12.2019, lk 89)

Komisjoni
  17. detsembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2168, võrgu haldusnõukogu esimehe, liikmete ja asendusliikmete ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta seoses lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide rakendamisega kolmandal võrdlusperioodil (2020–2024) (ELT L 328, 18.12.2019, lk 90)

Komisjoni
  29. novembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2012, komisjoni määruse (EÜ) nr 29/2009 (millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks) artiklis 14 sätestatud erandite kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 312, 3.12.2019, lk 95)

Komisjoni
  3. novembri 2020. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2020/1627 COVID-19 pandeemiast põhjustatud erakorraliste meetmete kohta ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) (ELT L 366, 4.11.2020, lk 7)

6.   Keskkond ja müra

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. märtsi 2002. aasta
  direktiiv 2002/30/EÜ müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel (EMPs kohaldatav tekst) (artiklid 1–12 ja 14–18) (EÜT L 85, 28.3.2002, lk 40)

(Kehtivad Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Ungari Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti I lisa muudatused, mis tulenevad II lisa 8. peatüki („Transpordipoliitika“) G jao („Õhutransport“) punktist 2.)

Nõukogu
  4. detsembri 1989. aasta
  direktiiv 89/629/EMÜ tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramise kohta (EÜT L 363, 13.12.1989, lk 27)

(artiklid 1–8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/93/EÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 374, 27.12.2006, lk 1)

7.   Tarbijakaitse

Nõukogu
  13. juuni 1990. aasta
  direktiiv 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59) (artiklid 1–10)

Nõukogu
  5. aprilli 1993. aasta
  direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29) (artiklid 1–11), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | direktiiv 2011/83/EL (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64) |
| --- | --- |

—

direktiiv 2011/83/EL (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64)

Nõukogu
  9. oktoobri 1997. aasta
  määrus (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul (EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1) (artiklid 1–8), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1)

(artiklid 1-18)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1)

8.   Muud

Nõukogu
  27. oktoobri 2003. aasta
  direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51)

(artikli 14 lõike 1 punkt b ja artikli 14 lõige 2)

9.   Lisad

| A | : | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll |
| --- | --- | --- |
| B | : | Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted |

A

:

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll

B

:

Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted

---

(1)  
  ELT L 224, 21.8.2012, lk 1.

---

A LISA

PROTOKOLL

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

| (2) | VÕTTES ARVESSE, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 343 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 191 on Euroopa Liidul ja Euroopa Aatomienergiaühendusel liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid, |
| --- | --- |

(2)

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule:

I PEATÜKK

EUROOPA LIIDU OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Liidu ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Liidu omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Liidu arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Liit, tema vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.

Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- või kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud või müügimaksud, kui liit teeb oma ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul liidu piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti selliste maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Liidu ametialaseks kasutamiseks imporditavad ja eksporditavad kaubad on vabastatud kõikidest tollimaksudest, -keeldudest ja -piirangutest; selliselt imporditud kaupu ei või impordiriigi territooriumil müüa ega muul viisil võõrandada tasu eest ega tasuta, välja arvatud selle riigi valitsuse heakskiidetud tingimustel.

Samuti on liidu väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

II PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER

Artikkel 5

Liidu institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Liidu institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 6

Liidu institutsioonide presidendid võivad liidu institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu poolt lihthäälteenamusega kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtiva reisidokumendina. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on ette nähtud liidu ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes.

Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

III PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 7

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Euroopa Parlamendi liikmetele võimaldatakse seoses tollikontrolli ja rahavahetusega:

| a) | nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele; |
| --- | --- |

a)

nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

| b) | teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel. |
| --- | --- |

b)

teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel:

| a) | oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

a)

oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmete suhtes ka siis, kui nad reisivad Euroopa Parlamenti ja sealt tagasi.

Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteediga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV PEATÜKK

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 10

Liidu institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib ka liidu konsultatiivorganite kohta.

V PEATÜKK

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 11

Iga liikmesriigi territooriumil on liidu ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

| a) | vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist; |
| --- | --- |

a)

vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

| b) | teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused; |
| --- | --- |

b)

teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

| c) | valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele; |
| --- | --- |

c)

valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

| d) | õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

| e) | õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus. |
| --- | --- |

e)

õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 12

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil kinnitanud, on liidu ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma liidule maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida liit neile maksab.

Euroopa Liidu makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.

Artikkel 13

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning liidu liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse nende liidu ametnike ja muude teenistujate elukohaks, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks liidu teenistuses asuvad elama liikmesriiki, kus nad liidu teenistusse astudes ei ole maksukohustuslased, nii riigis, kus nad tegelikult elavad, kui ka riigis, kus nad on maksukohustuslased, viimati nimetatud riiki, tingimusel et see riik on liidu liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 14

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil liidu ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 15

Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist muude asjaomaste institutsioonidega määruste abil kindlaks liidu ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes osaliselt või täielikult kehtivad artikli 11, artikli 12 teise lõigu ja artikli 13 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI PEATÜKK

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 16

Liikmesriik, mille territooriumil on liidu institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud liidu juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

Artikkel 17

Liidu ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes liidu huvides.

Iga liidu institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

Artikkel 18

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad liidu institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate asutustega.

Artikkel 19

Artikleid 11–14 ja artiklit 17 kohaldatakse komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 20

Artikleid 11 kuni 14 ja artiklit 17 kohaldatakse Euroopa Liidu Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäride ja kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöeldu piiraks protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, kohtunike ja kohtujuristide kohtulikku puutumatust käsitleva artikli 3 sätete kohaldamist.

Artikkel 21

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Investeerimispank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Samuti ei anna tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Panga ja selle organite põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 22

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Keskpank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Panga ja selle organite tegevust, mis lähtub Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjast, ei maksustata käibemaksuga.

A LISA liide

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLLI ŠVEITSIS KOHALDAMISE MENETLUS

| 1. | Kohaldamise laiendamine Šveitsile
  Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi „protokoll“) mõistetakse nii, et see hõlmab ka Šveitsi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

1.

Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi „protokoll“) mõistetakse nii, et see hõlmab ka Šveitsi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

| 2. | Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)
  Šveitsist eksporditavatelt toodetelt ja teenustelt ei tule maksta Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on lennundusohutusameti ametlikuks kasutamiseks protokolli artikli 3 teise lõigu kohaselt Šveitsi tarnitavate toodete või seal osutatavate teenustega, vabastatakse need käibemaksust selle tagastamise teel. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui toodete ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).
  Käibemaksu tagastamine toimub sellekohase Šveitsi vormi esitamisel föderaalse maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused tuleb üldjuhul läbi vaadata kolme kuu jooksul alates kuupäevast, kui tagastamistaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega esitati. |
| --- | --- |

2.

Šveitsist eksporditavatelt toodetelt ja teenustelt ei tule maksta Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on lennundusohutusameti ametlikuks kasutamiseks protokolli artikli 3 teise lõigu kohaselt Šveitsi tarnitavate toodete või seal osutatavate teenustega, vabastatakse need käibemaksust selle tagastamise teel. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui toodete ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).

Käibemaksu tagastamine toimub sellekohase Šveitsi vormi esitamisel föderaalse maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused tuleb üldjuhul läbi vaadata kolme kuu jooksul alates kuupäevast, kui tagastamistaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega esitati.

| 3. | Lennundusohutusameti personali käsitlevate eeskirjade kohaldamise menetlus
  Vastavalt protokolli artikli 12 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt riigisisese õiguse põhimõtetele lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (1) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palgalt, töötasult ja tasudelt, mida neile maksab Euroopa Liit ja mis on maksustatud liidusisese maksuga.
  Kõnealuse protokolli artikli 13 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.
  Lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi liikmed, ei pea tingimata olema allutatud Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.
  Euroopa Liidu Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (2) ja teiste Euroopa Liidu õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt protokolli artikli 12 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt riigisisese õiguse põhimõtetele lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (1) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palgalt, töötasult ja tasudelt, mida neile maksab Euroopa Liit ja mis on maksustatud liidusisese maksuga.

Kõnealuse protokolli artikli 13 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.

Lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi liikmed, ei pea tingimata olema allutatud Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.

Euroopa Liidu Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (2) ja teiste Euroopa Liidu õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.

---

(1)  Nõukogu 25. märtsi 1969. aasta määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (EÜT L 74, 27.3.1969, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1749/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 13).

1

(2)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (muudele teenistujatele kohaldatav kord) (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2104/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 7).

2

---

B LISA

FINANTSKONTROLL ŠVEITSI-POOLSETE EUROOPA LENNUNDUSOHUTUSAMETI TEGEVUSES OSALEJATE ÜLE

Artikkel 1

Otsene teabevahetus

Lennundusohutusamet ja komisjon suhtlevad otse kõigi Šveitsis asuvate isikute või ettevõtjatega, kes osalevad lennundusohutusameti tegevuses lepinguosalistena, lennundusohutusameti programmis osalejatena, isikutena, kellele on tehtud makseid lennundusohutusameti või komisjoni eelarvest, või alltöövõtjatena. Need isikud võivad edastada otse komisjonile või lennundusohutusametile kogu olulise teabe ja dokumendid, mis nad peavad esitama vastavalt käesolevas otsuses viidatud vahenditele, sõlmitud lepingutele või kokkulepetele ja kõigile nende alusel vastuvõetud otsustele.

Artikkel 2

Kontrollid

1.   Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) ja lennundusohutusameti finantseeskirjale, mille haldusnõukogu võttis vastu 26. märtsil 2003, vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (2) ja muudele käesolevas otsuses osutatud õigusaktidele võib Šveitsis asutatud ettevõtetega sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes ning nendega koos vastuvõetud otsustes ette näha, et nende ja nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-, tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi lennundusohutusameti või komisjoni ametnikud või lennundusohutusameti ja komisjoni poolt volitatud muud isikud.

2.   Lennundusohutusameti või komisjoni ametnikele ja muudele kõnealuse ameti ja komisjoni volitatud isikutele peab olema tagatud kontrolli teostamiseks vajalik juurdepääs ruumidele, töödele ja dokumentidele ning kogu auditi teostamiseks vajalikule teabele, kaasa arvatud elektroonilisel kujul. Seda juurdepääsuõigust väljendatakse selgesõnaliselt lepingutes ja kokkulepetes, mis on sõlmitud käesolevas otsuses viidatud vahendite rakendamiseks.

3.   Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.

4.   Auditid võivad toimuda kuni viis aastat pärast käesoleva otsuse kehtivuse lõppu või vastavalt sõlmitud lepingutes või kokkulepetes ning vastuvõetud otsustes ettenähtud tähtaegadele.

5.   Šveitsi föderaalset finantskontrolli teavitatakse eelnevalt Šveitsi territooriumil teostatavatest audititest. See teave ei ole niisuguste auditite teostamise seaduslik tingimus.

Artikkel 3

Kohapealne kontroll

1.   Käesoleva kokkuleppe kohaselt on komisjon (OLAF) volitatud teostama kohapealset kontrolli ja ülevaatusi Šveitsi territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (3).

2.   Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab komisjon ette ja viib läbi tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või teiste pädevate, Šveitsi föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega. Asjaomastele asutustele teatatakse võimalikult kiiresti kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, et nad võiksid tagada igakülgse vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

3.   Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja inspekteerimise korraldada komisjon ja kõnealused asutused ühiselt.

4.   Kui programmis osalejad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, tagavad Šveitsi asutused siseriiklikke eeskirju järgides komisjoni inspektoritele igakülgse vajaliku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise edukaks teostamiseks.

5.   Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik asjaolud või kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab komisjon teavitama eespool nimetatud asutust kontrolli või inspekteerimise tulemustest.

Artikkel 4

Teavitamine ja nõustamine

1.   Käesoleva lisa edukaks rakendamiseks vahetavad ühenduse ja Šveitsi pädevad asutused regulaarselt teavet ning peavad ühe või teise lepinguosalise taotlusel nõupidamisi.

2.   Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitamatult lennundusohutusametit ja komisjoni kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest seoses eeskirjade eiramisega käesolevas kokkuleppes viidatud vahendite kohaldamiseks sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimisel ja rakendamisel.

Artikkel 5

Konfidentsiaalsus

Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni Šveitsi õigusaktide ja ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate vastavate sätetega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 6

Haldusmeetmed ja -sanktsioonid

Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse kohaldamist, võib agentuur või komisjon võtta haldusmeetmeid ja määrata halduskaristusi vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, samuti nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (4).

Artikkel 7

Sissenõudmine ja täitmine

Lennundusohutusameti ja komisjoni poolt käesoleva otsuse rakendusalas vastuvõetud otsused, mis sisaldavad rahalisi kohustusi muudele isikutele kui riikidele, kuuluvad täitmisele Šveitsis.

Täitekorraldus väljastatakse ilma muu kontrollita pärast dokumendi autentsuse tõestamist Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest lennundusohutusametit või komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šveitsi menetlusõigusele. Täitedokumendi aluseks oleva otsuse seaduslikkust kontrollib Euroopa Liidu Kohus.

Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis tehakse vahekohtuklausli alusel, kuuluvad täitmisele samadel tingimustel.

---

(1)  
  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2

(3)  
  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

3

(4)  
  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

4

---