# Euroopa Liidu L 249/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 249 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik14. juuli 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 249

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik14. juuli 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1150, 7. juuli 2021, millega muudetakse määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1151, 7. juuli 2021, millega muudetakse määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega | 7 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1152, 7. juuli 2021, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega | 15 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1153, 7. juuli 2021, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (
  1
  ) | 38 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1150, 7. juuli 2021, millega muudetakse määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1151, 7. juuli 2021, millega muudetakse määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega

7

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1152, 7. juuli 2021, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega

15

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1153, 7. juuli 2021, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (
  1
  )

1

38

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1154, 9. juuli 2021, millega Kreeka lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres | 82 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1155, 9. juuli 2021, millega Kreeka lipu all sõitvatele rannalähedase püügi laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld konkreetsetes saarestikes | 85 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1156, 13. juuli 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ja komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses Stevia’st saadud stevioolglükosiididega (E 960) ja stevioolglükosiididest ensümaatilise muundamise teel toodetud M-rebaudiosiidiga (
  1
  ) | 87 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1157, 30. juuni 2021, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht vastusena Ühendkuningriigi ühepoolsele deklaratsioonile, milles on esitatud tava, mille Ühendkuningriik kavatseb kehtestada seoses lihatoodete impordiga Suurbritanniast Põhja-Iirimaale 1. juulist kuni 30. septembrini 2021 | 99 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1154, 9. juuli 2021, millega Kreeka lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

82

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1155, 9. juuli 2021, millega Kreeka lipu all sõitvatele rannalähedase püügi laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld konkreetsetes saarestikes

85

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1156, 13. juuli 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ja komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses Stevia’st saadud stevioolglükosiididega (E 960) ja stevioolglükosiididest ensümaatilise muundamise teel toodetud M-rebaudiosiidiga (
  1
  )

Stevia

1

87

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1157, 30. juuni 2021, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht vastusena Ühendkuningriigi ühepoolsele deklaratsioonile, milles on esitatud tava, mille Ühendkuningriik kavatseb kehtestada seoses lihatoodete impordiga Suurbritanniast Põhja-Iirimaale 1. juulist kuni 30. septembrini 2021

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 249/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1150,

7. juuli 2021,

millega muudetakse määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 87 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (2) on loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kes on liidu välispiiri ületamisel viisanõudest vabastatud. Nimetatud määruses on sätestatud tingimused ja kord, mida kohaldatakse ETIASe alusel reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (2) on loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kes on liidu välispiiri ületamisel viisanõudest vabastatud. Nimetatud määruses on sätestatud tingimused ja kord, mida kohaldatakse ETIASe alusel reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise suhtes.

| (2) | ETIAS võimaldab hinnata, kas kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriikide territooriumil tekitaks julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suure epideemiaohu. |
| --- | --- |

(2)

ETIAS võimaldab hinnata, kas kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriikide territooriumil tekitaks julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suure epideemiaohu.

| (3) | Selleks et määruses (EL) 2018/1240 osutatud ETIASe kesksüsteemis oleks võimalik taotlustoimikuid menetleda, tuleb tagada ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), viisainfosüsteemi (VIS), Schengeni infosüsteemi (SIS), Eurodaci ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi – kolmandate riikide kodanikud (ECRIS-TCN) (edaspidi „muud ELi infosüsteemid“) ja nimetatud määruses määratletud Europoli andmete koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et määruses (EL) 2018/1240 osutatud ETIASe kesksüsteemis oleks võimalik taotlustoimikuid menetleda, tuleb tagada ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), viisainfosüsteemi (VIS), Schengeni infosüsteemi (SIS), Eurodaci ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi – kolmandate riikide kodanikud (ECRIS-TCN) (edaspidi „muud ELi infosüsteemid“) ja nimetatud määruses määratletud Europoli andmete koostalitlusvõime.

| (4) | Käesolevas määruses koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2021/1151 (3) ja (EL) 2021/1152 (4) sätestatakse ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmete koostalitlusvõime rakendamise reeglid ning tingimused, et võimaldada ETIASel tutvuda päringutabamuste automaatseks kindlakstegemiseks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega ja Europoli andmetega. Seetõttu tuleb muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2018/1862 (5) ja (EL) 2019/818, (6) et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmetega ning sätestada, milliseid andmeid kõnealuste ELi infosüsteemide ning Europoli andmete vahel vahetatakse. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2021/1151 (3) ja (EL) 2021/1152 (4) sätestatakse ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmete koostalitlusvõime rakendamise reeglid ning tingimused, et võimaldada ETIASel tutvuda päringutabamuste automaatseks kindlakstegemiseks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega ja Europoli andmetega. Seetõttu tuleb muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2018/1862 (5) ja (EL) 2019/818, (6) et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmetega ning sätestada, milliseid andmeid kõnealuste ELi infosüsteemide ning Europoli andmete vahel vahetatakse.

| (5) | Mis puutub Eurodaciga koostalitlusvõime rakendamisse, siis kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240 võetakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu uuesti sõnastatud määruse (EL) nr 603/2013 (7) vastuvõtmist vastu ka sellest tulenevad vajalikud muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Mis puutub Eurodaciga koostalitlusvõime rakendamisse, siis kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240 võetakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu uuesti sõnastatud määruse (EL) nr 603/2013 (7) vastuvõtmist vastu ka sellest tulenevad vajalikud muudatused.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/817 (8) ning määrusega (EL) 2019/818 loodud Euroopa otsinguportaalis on võimalik teha paralleelne päring ETIASes säilitatavates andmetes ja muudes asjakohastes ELi infosüsteemides säilitatavates andmetes. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/817 (8) ning määrusega (EL) 2019/818 loodud Euroopa otsinguportaalis on võimalik teha paralleelne päring ETIASes säilitatavates andmetes ja muudes asjakohastes ELi infosüsteemides säilitatavates andmetes.

| (7) | Tuleks määrata kindlaks tehniline kord, mis võimaldaks ETIASel muudes ELi infosüsteemides korrapäraselt ja automaatselt kontrollida, kas taotlustoimikute säilitamise tingimused, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1240, on endiselt täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks määrata kindlaks tehniline kord, mis võimaldaks ETIASel muudes ELi infosüsteemides korrapäraselt ja automaatselt kontrollida, kas taotlustoimikute säilitamise tingimused, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1240, on endiselt täidetud.

| (8) | ETIASe reisiloa võib tunnistada kehtetuks, kui SISi sisestatakse uus hoiatusteade riiki sisenemise ja riigis viibimise keelamise kohta või reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastase omandamise või kehtetuse kohta. Selleks et uued hoiatusteated saadetaks SISist automaatselt ETIASe kesksüsteemi, tuleks võtta SISi ja ETIASe vahel kasutusele automaatne menetlus. |
| --- | --- |

(8)

ETIASe reisiloa võib tunnistada kehtetuks, kui SISi sisestatakse uus hoiatusteade riiki sisenemise ja riigis viibimise keelamise kohta või reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastase omandamise või kehtetuse kohta. Selleks et uued hoiatusteated saadetaks SISist automaatselt ETIASe kesksüsteemi, tuleks võtta SISi ja ETIASe vahel kasutusele automaatne menetlus.

| (9) | Tingimused, sealhulgas juurdepääsuõigus, mille alusel ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused võivad ETIASe tarbeks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega tutvuda, peaksid olema sätestatud selgetes ja täpsetes normides, millega reguleeritakse ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste juurdepääsu muudes ELi infosüsteemides säilitatavatele andmetele, päringuliike ja andmekategooriaid, mille kõige puhul tuleks piirduda sellega, mis on rangelt vajalik nimetatud üksuste ülesannete täitmiseks. Samamoodi peaksid ETIASe taotlustoimikus sisalduvad andmed olema nähtavad ainult neile liikmesriikidele, kes käitavad lähteinfosüsteeme vastavalt oma osalemise korrale. |
| --- | --- |

(9)

Tingimused, sealhulgas juurdepääsuõigus, mille alusel ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused võivad ETIASe tarbeks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega tutvuda, peaksid olema sätestatud selgetes ja täpsetes normides, millega reguleeritakse ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste juurdepääsu muudes ELi infosüsteemides säilitatavatele andmetele, päringuliike ja andmekategooriaid, mille kõige puhul tuleks piirduda sellega, mis on rangelt vajalik nimetatud üksuste ülesannete täitmiseks. Samamoodi peaksid ETIASe taotlustoimikus sisalduvad andmed olema nähtavad ainult neile liikmesriikidele, kes käitavad lähteinfosüsteeme vastavalt oma osalemise korrale.

| (10) | Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240 vastutab ETIASe infosüsteemi kavandamis- ja arendamisetapi eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (9) loodud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA). |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240 vastutab ETIASe infosüsteemi kavandamis- ja arendamisetapi eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (9) loodud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA).

| (11) | Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (10) kohaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (10) kohaldamist.

| (12) | Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses.

| (13) | Kuivõrd käesoleva määruse sätted käsitlevad SISi, mida reguleerib (EL) 2018/1862, osaleb Iirimaa käesolevas määruses ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta) artikli 5 lõike 1 ning nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (11) artikli 6 lõike 2 kohaselt. Kuna aga käesoleva määruse sätted käsitlevad Europoli, Eurodaci ja ECRIS-TCNi, ei osale Iirimaa ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(13)

Kuivõrd käesoleva määruse sätted käsitlevad SISi, mida reguleerib (EL) 2018/1862, osaleb Iirimaa käesolevas määruses ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta) artikli 5 lõike 1 ning nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (11) artikli 6 lõike 2 kohaselt. Kuna aga käesoleva määruse sätted käsitlevad Europoli, Eurodaci ja ECRIS-TCNi, ei osale Iirimaa ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (14) | Küprose ja Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. Horvaatia puhul tuleb käesolevat määrust tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (12). |
| --- | --- |

(14)

Küprose ja Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. Horvaatia puhul tuleb käesolevat määrust tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (12).

| (15) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (13) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (14) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(15)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (13) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (14) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (16) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (15) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (16) artikliga 3. |
| --- | --- |

(16)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (15) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (16) artikliga 3.

| (17) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (17) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL (18) artikliga 3. |
| --- | --- |

(17)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (17) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL (18) artikliga 3.

| (18) | Määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(18)

Määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (19) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt muuta määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 selleks, et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemidega ja Europoli andmetega ning täpsustada andmeid, mida vahetatakse nende ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt muuta määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 selleks, et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemidega ja Europoli andmetega ning täpsustada andmeid, mida vahetatakse nende ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (20) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (19) artikli 41 lõikega 2, |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (19) artikli 41 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/1862 muutmine

Määrust (EL) 2018/1862 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 18b
  Logide pidamine ETIASega koostalitlusvõime eesmärgil
  Iga käesoleva määruse artikli 50b kohaselt SISis ja Euroopa reisiinfo-ja lubade süsteemis (ETIAS) tehtud andmetöötlustoimingu logisid peetakse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 (*1) artikliga 69.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18b

Logide pidamine ETIASega koostalitlusvõime eesmärgil

Iga käesoleva määruse artikli 50b kohaselt SISis ja Euroopa reisiinfo-ja lubade süsteemis (ETIAS) tehtud andmetöötlustoimingu logisid peetakse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 (*1) artikliga 69.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artikli 44 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „h) | ETIASe taotluste mitteautomaatne menetlemine ETIASe riikliku üksuse poolt kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 8.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 44 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„h)

ETIASe taotluste mitteautomaatne menetlemine ETIASe riikliku üksuse poolt kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 8.“

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 49a
  ETIASe kesküksuse juurdepääs SISi andmetele

  1.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 7 kohaselt Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis loodud ETIASe kesküksusel on õigus talle nimetatud määrusega antud ülesannete täitmiseks pääseda kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurde SISi sisestatud andmetele ja õigus teha neis päringuid. Kõnealuse juurdepääsu ja päringute tegemise suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 50 lõikeid 4–8.


  2.   Kui ETIASe kesküksuse kontroll vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artiklile 22 ja artikli 23 lõikele 2 kinnitab, et ETIASe taotlustoimikusse sisestatud andmed vastavad SISi hoiatusteatele, või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, siis kohaldatakse nimetatud määruse artikleid 23, 24 ja 26.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 49a

ETIASe kesküksuse juurdepääs SISi andmetele

1.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 7 kohaselt Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis loodud ETIASe kesküksusel on õigus talle nimetatud määrusega antud ülesannete täitmiseks pääseda kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurde SISi sisestatud andmetele ja õigus teha neis päringuid. Kõnealuse juurdepääsu ja päringute tegemise suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 50 lõikeid 4–8.

2.   Kui ETIASe kesküksuse kontroll vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artiklile 22 ja artikli 23 lõikele 2 kinnitab, et ETIASe taotlustoimikusse sisestatud andmed vastavad SISi hoiatusteatele, või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, siis kohaldatakse nimetatud määruse artikleid 23, 24 ja 26.“

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 50b

  Koostalitlusvõime ETIASega

  1.   Alates ETIASe töölerakendamise kuupäevast, mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikli 88 lõikega 1, liidestatakse SISi kesksüsteem Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada automaatseid kontrolle nimetatud määruse artiklite 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaselt ning nimetatud määruse artiklites 22, 23 ja 26 ette nähtud edasisi kontrolle.


  2.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 3 lõike 1 punktis 25 määratletud ETIASe kesksüsteem kasutab nimetatud määruse artikli 20 lõike 2 punktides a ja d ning punkti m alapunktis i ning artikli 23 lõikes 1 osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda nimetatud määruse artikli 11 lõikes 5 osutatud andmeid SISi andmetega vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 8.


  3.   ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 lõike 6 punkti c alapunktis ii ja artikli 54 lõike 1 punktis b osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et korrapäraselt kontrollida, kas käesoleva määruse artikli 38 lõike 2 punktides k ja l osutatud ametlike dokumendiplankide või isikut tõendavate dokumentide kohta SISi sisestatud hoiatusteade, mis oli reisiloa andmisest keeldumise, reisiloa tühistamise või selle kehtetuks tunnistamise aluseks, on kustutatud.


  4.   Kui SISi sisestatakse uus hoiatusteade reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastaselt omandamise või kehtetuks tunnistamise kohta, saadab SISi kesksüsteem kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikli 41 lõikega 3 seda hoiatusteadet käsitleva teabe automaatselt üle Euroopa otsinguportaali ETIASe kesksüsteemile, et see saaks kontrollida, kas uus hoiatusteade vastab mõnele kehtivale reisiloale.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 50b

Koostalitlusvõime ETIASega

1.   Alates ETIASe töölerakendamise kuupäevast, mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikli 88 lõikega 1, liidestatakse SISi kesksüsteem Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada automaatseid kontrolle nimetatud määruse artiklite 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaselt ning nimetatud määruse artiklites 22, 23 ja 26 ette nähtud edasisi kontrolle.

2.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 3 lõike 1 punktis 25 määratletud ETIASe kesksüsteem kasutab nimetatud määruse artikli 20 lõike 2 punktides a ja d ning punkti m alapunktis i ning artikli 23 lõikes 1 osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda nimetatud määruse artikli 11 lõikes 5 osutatud andmeid SISi andmetega vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 8.

3.   ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 lõike 6 punkti c alapunktis ii ja artikli 54 lõike 1 punktis b osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et korrapäraselt kontrollida, kas käesoleva määruse artikli 38 lõike 2 punktides k ja l osutatud ametlike dokumendiplankide või isikut tõendavate dokumentide kohta SISi sisestatud hoiatusteade, mis oli reisiloa andmisest keeldumise, reisiloa tühistamise või selle kehtetuks tunnistamise aluseks, on kustutatud.

4.   Kui SISi sisestatakse uus hoiatusteade reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastaselt omandamise või kehtetuks tunnistamise kohta, saadab SISi kesksüsteem kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikli 41 lõikega 3 seda hoiatusteadet käsitleva teabe automaatselt üle Euroopa otsinguportaali ETIASe kesksüsteemile, et see saaks kontrollida, kas uus hoiatusteade vastab mõnele kehtivale reisiloale.“

Artikkel 2

Määruse (EL) 2019/818 muutmine

Määruse (EL) 2019/818 artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

„1b.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, rakendatakse Euroopa otsinguportaal määruse (EL) 2018/1240 artiklites 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunktis ii, artiklis 41 ja artikli 54 lõike 1 punktis b osutatud automaatsete kontrollide tarvis tööle üksnes siis, kui on täidetud nimetatud määruse artiklis 88 sätestatud tingimused.“

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 7. juuli 2021

Euroopa Parlamendi nimel

President

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. LOGAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 8. juuni 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. juuni 2021. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1151, millega muudetakse määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 7).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1152, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 15).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726 ja (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (ELT L 135, 22.5.2019, lk 27).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

10

(11)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

11

acquis

(12)  Nõukogu 25. aprilli 2017. aasta otsus (EL) 2017/733 Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (ELT L 108, 26.4.2017, lk 31).

12

acquis

(13)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

13

(14)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

14

acquis

(15)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

15

(16)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/149/JSK sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).

16

acquis

(17)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

17

(18)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/349/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).

18

acquis’

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

19

---

| 14.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 249/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 249/7

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1151,

7. juuli 2021,

millega muudetakse määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti d,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (2) on loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kes on liidu välispiiri ületamisel viisanõudest vabastatud. Nimetatud määruses on sätestatud tingimused ja kord, mida kohaldatakse ETIASe alusel reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (2) on loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kes on liidu välispiiri ületamisel viisanõudest vabastatud. Nimetatud määruses on sätestatud tingimused ja kord, mida kohaldatakse ETIASe alusel reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise suhtes.

| (2) | ETIAS võimaldab hinnata, kas kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriikide territooriumil tekitaks julgeolekuohu, ebaseadusliku sisserände ohu või suure epideemiaohu. |
| --- | --- |

(2)

ETIAS võimaldab hinnata, kas kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriikide territooriumil tekitaks julgeolekuohu, ebaseadusliku sisserände ohu või suure epideemiaohu.

| (3) | Selleks et määruses (EL) 2018/1240 osutatud ETIASe kesksüsteemis oleks võimalik taotlustoimikuid menetleda, tuleb tagada ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), viisainfosüsteemi (VIS), Schengeni infosüsteemi (SIS), Eurodaci ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi – kolmandate riikide kodanikud (ECRIS-TCN) (edaspidi „muud ELi infosüsteemid“) ja nimetatud määruses määratletud Europoli andmete koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et määruses (EL) 2018/1240 osutatud ETIASe kesksüsteemis oleks võimalik taotlustoimikuid menetleda, tuleb tagada ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), viisainfosüsteemi (VIS), Schengeni infosüsteemi (SIS), Eurodaci ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi – kolmandate riikide kodanikud (ECRIS-TCN) (edaspidi „muud ELi infosüsteemid“) ja nimetatud määruses määratletud Europoli andmete koostalitlusvõime.

| (4) | Käesolevas määruses koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2021/1150 (3) ja (EL) 2021/1152 (4) sätestatakse ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmete koostalitlusvõime rakendamise reeglid ning tingimused, et võimaldada ETIASel tutvuda päringutabamuste automaatseks kindlakstegemiseks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega ja Europoli andmetega. Seetõttu tuleb muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2019/816 (5) ja (EL) 2019/818, (6) et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmetega ning sätestada, milliseid andmeid kõnealuste ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel vahetatakse. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2021/1150 (3) ja (EL) 2021/1152 (4) sätestatakse ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmete koostalitlusvõime rakendamise reeglid ning tingimused, et võimaldada ETIASel tutvuda päringutabamuste automaatseks kindlakstegemiseks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega ja Europoli andmetega. Seetõttu tuleb muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2019/816 (5) ja (EL) 2019/818, (6) et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmetega ning sätestada, milliseid andmeid kõnealuste ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel vahetatakse.

| (5) | Mis puutub Eurodaciga koostalitlusvõime rakendamisse, siis kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240 võetakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu uuesti sõnastatud määruse (EL) nr 603/2013 (7) vastuvõtmist vastu ka sellest tulenevad vajalikud muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Mis puutub Eurodaciga koostalitlusvõime rakendamisse, siis kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240 võetakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu uuesti sõnastatud määruse (EL) nr 603/2013 (7) vastuvõtmist vastu ka sellest tulenevad vajalikud muudatused.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/817 (8) ning määrusega (EL) 2019/818 loodud Euroopa otsinguportaalis on võimalik teha paralleelne päring ETIASes säilitatavates andmetes ja muudes asjakohastes ELi infosüsteemides säilitatavates andmetes. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/817 (8) ning määrusega (EL) 2019/818 loodud Euroopa otsinguportaalis on võimalik teha paralleelne päring ETIASes säilitatavates andmetes ja muudes asjakohastes ELi infosüsteemides säilitatavates andmetes.

| (7) | Tuleks määrata kindlaks tehniline kord, mis võimaldaks ETIASel muudes ELi infosüsteemides korrapäraselt ja automaatselt kontrollida, kas taotlustoimikute säilitamise tingimused, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1240, on endiselt täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks määrata kindlaks tehniline kord, mis võimaldaks ETIASel muudes ELi infosüsteemides korrapäraselt ja automaatselt kontrollida, kas taotlustoimikute säilitamise tingimused, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1240, on endiselt täidetud.

| (8) | Määruse (EL) 2019/816 kohaldamisel liikmesriigid juba koguvad ja töötlevad nimetatud määruses määratletud kolmandate riikide kodanike andmeid. Käesoleva määrusega ei kehtestata liikmesriikidele kohustust muuta või laiendada selliste andmete kategooriaid, mida määruse (EL) 2019/816 alusel on nimetatud määruses määratletud kolmandate riikide kodanike kohta juba kogutud. ETIASe kaudu päringute tegemiseks ECRIS-TCNis tuleks ECRIS-TCNi andmekandesse lisada üksnes märge, et määruses (EL) 2019/816 määratletud kolmanda riigi kodanik on süüdi mõistetud terroriaktis või mõnes muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille ülemmäär on vähemalt kolm aastat, ja süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriikide koodid. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) 2019/816 kohaldamisel liikmesriigid juba koguvad ja töötlevad nimetatud määruses määratletud kolmandate riikide kodanike andmeid. Käesoleva määrusega ei kehtestata liikmesriikidele kohustust muuta või laiendada selliste andmete kategooriaid, mida määruse (EL) 2019/816 alusel on nimetatud määruses määratletud kolmandate riikide kodanike kohta juba kogutud. ETIASe kaudu päringute tegemiseks ECRIS-TCNis tuleks ECRIS-TCNi andmekandesse lisada üksnes märge, et määruses (EL) 2019/816 määratletud kolmanda riigi kodanik on süüdi mõistetud terroriaktis või mõnes muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille ülemmäär on vähemalt kolm aastat, ja süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriikide koodid.

| (9) | Kooskõlas määrusega (EL) 2019/816 ning et toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek, hinnates põhjalikult taotlejatega seotud julgeolekuohtu enne nende saabumist välispiiril asuvasse piiripunkti, et selgitada välja, kas on faktilisi tõendeid või faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu, peaks ETIASe kaudu olema võimalik kontrollida, kas ETIASe taotlustoimikutes ja ECRIS-TCNis hoitavates andmetes on kokkulangevusi selles, millistel riikidel on teavet otsuste kohta, millega määruses (EL) 2019/816 määratletud kolmanda riigi kodanik on süüdi mõistetud viimase 25 aasta jooksul terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul mõnes muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille ülemmäär on vähemalt kolm aastat. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas määrusega (EL) 2019/816 ning et toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek, hinnates põhjalikult taotlejatega seotud julgeolekuohtu enne nende saabumist välispiiril asuvasse piiripunkti, et selgitada välja, kas on faktilisi tõendeid või faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu, peaks ETIASe kaudu olema võimalik kontrollida, kas ETIASe taotlustoimikutes ja ECRIS-TCNis hoitavates andmetes on kokkulangevusi selles, millistel riikidel on teavet otsuste kohta, millega määruses (EL) 2019/816 määratletud kolmanda riigi kodanik on süüdi mõistetud viimase 25 aasta jooksul terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul mõnes muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille ülemmäär on vähemalt kolm aastat.

| (10) | Tingimused, sealhulgas juurdepääsuõigus, mille alusel ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused võivad ETIASe tarbeks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega tutvuda, peaksid olema sätestatud selgetes ja täpsetes normides, millega reguleeritakse ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste juurdepääsu muudes ELi infosüsteemides säilitatavatele andmetele, päringuliike ja andmekategooriaid, mille kõige puhul tuleks piirduda sellega, mis on rangelt vajalik nimetatud üksuste ülesannete täitmiseks. Samamoodi peaksid ETIASe taotlustoimikus sisalduvad andmed olema nähtavad ainult neile liikmesriikidele, kes käitavad lähteinfosüsteeme vastavalt oma osalemise korrale. |
| --- | --- |

(10)

Tingimused, sealhulgas juurdepääsuõigus, mille alusel ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused võivad ETIASe tarbeks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega tutvuda, peaksid olema sätestatud selgetes ja täpsetes normides, millega reguleeritakse ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste juurdepääsu muudes ELi infosüsteemides säilitatavatele andmetele, päringuliike ja andmekategooriaid, mille kõige puhul tuleks piirduda sellega, mis on rangelt vajalik nimetatud üksuste ülesannete täitmiseks. Samamoodi peaksid ETIASe taotlustoimikus sisalduvad andmed olema nähtavad ainult neile liikmesriikidele, kes käitavad lähteinfosüsteeme vastavalt oma osalemise korrale.

| (11) | ECRIS-TCNis saadud päringutabamus ei peaks automaatselt tähendama, et määruses (EL) 2019/816 määratletud asjaomane kolmanda riigi kodanik on osutatud liikmesriikides süüdi mõistetud. Varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste olemasolu tuleks kinnitada üksnes asjaomaste liikmesriikide karistusregistrist saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(11)

ECRIS-TCNis saadud päringutabamus ei peaks automaatselt tähendama, et määruses (EL) 2019/816 määratletud asjaomane kolmanda riigi kodanik on osutatud liikmesriikides süüdi mõistetud. Varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste olemasolu tuleks kinnitada üksnes asjaomaste liikmesriikide karistusregistrist saadud teabe põhjal.

| (12) | Määruse (EL) 2018/1240 kohaselt vastutab ETIASe infosüsteemi kavandamis- ja arendamisetapi eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (9) loodud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA). |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) 2018/1240 kohaselt vastutab ETIASe infosüsteemi kavandamis- ja arendamisetapi eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (9) loodud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA).

| (13) | Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (10) kohaldamist. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (10) kohaldamist.

| (14) | Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (15) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt võib Iirimaa teavitada nõukogu eesistujat soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(15)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt võib Iirimaa teavitada nõukogu eesistujat soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (16) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(16)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (17) | Määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (18) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt muuta määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 selleks, et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemidega ja Europoli andmetega ning täpsustada andmeid, mida vahetatakse nende ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(18)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt muuta määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 selleks, et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemidega ja Europoli andmetega ning täpsustada andmeid, mida vahetatakse nende ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (19) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (11) artikli 41 lõikega 2, |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (11) artikli 41 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/816 muutmine

Määrust (EL) 2019/816 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „e) | tingimused, mille alusel võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 (*) artikli 7 kohaselt Euroopa Piiri-ja Rannikuvalve Ameti osana loodud ETIASe kesküksus kasutada ECRIS-TCNi andmeid, et toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek, hinnates põhjalikult taotlejatega seotud julgeolekuohtu enne nende saabumist välispiiril asuvasse piiripunkti, et selgitada välja, kas on faktilisi tõendeid või faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu. |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine punkt:

„e)

tingimused, mille alusel võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 (*) artikli 7 kohaselt Euroopa Piiri-ja Rannikuvalve Ameti osana loodud ETIASe kesküksus kasutada ECRIS-TCNi andmeid, et toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek, hinnates põhjalikult taotlejatega seotud julgeolekuohtu enne nende saabumist välispiiril asuvasse piiripunkti, et selgitada välja, kas on faktilisi tõendeid või faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu.

*

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).“
  "

*

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Kohaldamisala
  Käesolevat määrust kohaldatakse nende kolmandate riikide kodanike isikuandmete töötlemisel, kelle suhtes on liikmesriikides tehtud süüdimõistvad kohtuotsused, et selgitada välja liikmesriigid, kus sellised otsused tehti. Välja arvatud artikli 5 lõike 1 punkti b alapunkti ii, kohaldatakse käesoleva määruse kolmanda riigi kodanike suhtes kohaldatavaid sätteid ka liidu kodanike suhtes, kellel on kolmanda riigi kodakondsus ja kelle suhtes on liikmesriigis tehtud süüdimõistev kohtuotsus.
  Käesoleva määrusega






  a) | toetatakse VISi eesmärki hinnata kooskõlas määrusega (EÜ) nr 767/2008, kas viisa, pikaajalise viisa või elamisloa taotluse esitaja kujutaks endast ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse nende kolmandate riikide kodanike isikuandmete töötlemisel, kelle suhtes on liikmesriikides tehtud süüdimõistvad kohtuotsused, et selgitada välja liikmesriigid, kus sellised otsused tehti. Välja arvatud artikli 5 lõike 1 punkti b alapunkti ii, kohaldatakse käesoleva määruse kolmanda riigi kodanike suhtes kohaldatavaid sätteid ka liidu kodanike suhtes, kellel on kolmanda riigi kodakondsus ja kelle suhtes on liikmesriigis tehtud süüdimõistev kohtuotsus.

Käesoleva määrusega

a)

toetatakse VISi eesmärki hinnata kooskõlas määrusega (EÜ) nr 767/2008, kas viisa, pikaajalise viisa või elamisloa taotluse esitaja kujutaks endast ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule;

| b) | toetatakse ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240; |
| --- | --- |

b)

toetatakse ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240;

| c) | hõlbustatakse isikute õiget tuvastamist ja aidatakse sellele kaasa kooskõlas käesoleva määruse ja määrusega (EL) 2019/818.“ |
| --- | --- |

c)

hõlbustatakse isikute õiget tuvastamist ja aidatakse sellele kaasa kooskõlas käesoleva määruse ja määrusega (EL) 2019/818.“

| 3) | Artikli 3 punkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6) | „pädevad asutused“ – keskasutused, Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 9d ja artikli 22b punktis 13 osutatud VISi jaoks määratud asutused ning ETIASe kesküksus, kes on pädevad käesoleva määruse alusel ECRIS-TCN-ile juurde pääsema või selles päringuid tegema;“. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6)

„pädevad asutused“ – keskasutused, Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 9d ja artikli 22b punktis 13 osutatud VISi jaoks määratud asutused ning ETIASe kesküksus, kes on pädevad käesoleva määruse alusel ECRIS-TCN-ile juurde pääsema või selles päringuid tegema;“.

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a alapunkti iii esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | isikukood või isikut tõendava dokumendi, sealhulgas reisidokumendi liik ja number ning dokumendi välja andnud asutuse nimi,“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a alapunkti iii esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

isikukood või isikut tõendava dokumendi, sealhulgas reisidokumendi liik ja number ning dokumendi välja andnud asutuse nimi,“;

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | märge, mis määruste (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) 2018/1240 kohaldamisel osutab, et asjaomane kolmanda riigi kodanik on viimase 25 aasta jooksul süüdi mõistetud terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul mõnes muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotusega või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille ülemmäär on vähemalt kolm aastat, sealhulgas süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kood.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

märge, mis määruste (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) 2018/1240 kohaldamisel osutab, et asjaomane kolmanda riigi kodanik on viimase 25 aasta jooksul süüdi mõistetud terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul mõnes muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotusega või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille ülemmäär on vähemalt kolm aastat, sealhulgas süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kood.“;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud märgetele ja süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi koodile pääseb juurde ja neid leiab otsinguga ainult






  a) | määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 2a lõike 1 punktiga b loodud VISi kesksüsteemi kaudu, et teha käesoleva määruse artikli 7a kohast kontrolli koostoimes määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 9a lõike 4 punktiga e või artikli 22b lõike 3 punktiga e; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud märgetele ja süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi koodile pääseb juurde ja neid leiab otsinguga ainult

a)

määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 2a lõike 1 punktiga b loodud VISi kesksüsteemi kaudu, et teha käesoleva määruse artikli 7a kohast kontrolli koostoimes määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 9a lõike 4 punktiga e või artikli 22b lõike 3 punktiga e;

| b) | määruse (EL) 2018/1240 artikli 3 lõike 1 punktis 25 määratletud ETIASe kesksüsteemi kaudu, et teha käesoleva määruse artikli 7b kohast kontrolli koostoimes määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktiga n, kui päringutabamus tehakse kindlaks nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohase automaatse kontrolli tulemusel. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2018/1240 artikli 3 lõike 1 punktis 25 määratletud ETIASe kesksüsteemi kaudu, et teha käesoleva määruse artikli 7b kohast kontrolli koostoimes määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktiga n, kui päringutabamus tehakse kindlaks nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohase automaatse kontrolli tulemusel.

Ilma et see piiraks käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamist, ei ole lõike 1 punktis c osutatud märked ja süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kood nähtavad ühelegi teisele asutusele peale selle süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutusele, kes on märke süsteemi sisestanud.“

| 5) | Artikli 7 lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Päringutabamuse korral teatab kesksüsteem või ühine isikuandmete hoidla pädevale asutusele automaatselt, millistel liikmesriikidel on karistusregistriandmeid kolmanda riigi kodaniku kohta, lisades seotud viitenumbrid, millele on osutatud artikli 5 lõikes 1, ja vastavad isikuandmed. Selliseid isikuandmeid võib kasutada üksnes asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse kontrollimiseks. Kesksüsteemis tehtud otsingu tulemust võib kasutada üksnes selleks, et:






  a) | esitada raamotsuse 2009/315/JSK artikli 6 kohane taotlus; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 7 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Päringutabamuse korral teatab kesksüsteem või ühine isikuandmete hoidla pädevale asutusele automaatselt, millistel liikmesriikidel on karistusregistriandmeid kolmanda riigi kodaniku kohta, lisades seotud viitenumbrid, millele on osutatud artikli 5 lõikes 1, ja vastavad isikuandmed. Selliseid isikuandmeid võib kasutada üksnes asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse kontrollimiseks. Kesksüsteemis tehtud otsingu tulemust võib kasutada üksnes selleks, et:

a)

esitada raamotsuse 2009/315/JSK artikli 6 kohane taotlus;

| b) | esitada käesoleva määruse artikli 17 lõikes 3 osutatud taotlus; |
| --- | --- |

b)

esitada käesoleva määruse artikli 17 lõikes 3 osutatud taotlus;

| c) | hinnata määruse (EÜ) nr 767/2008 kohaselt, kas viisa, pikaajalise viisa või elamisloa taotluse esitaja kujutaks endast ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, või |
| --- | --- |

c)

hinnata määruse (EÜ) nr 767/2008 kohaselt, kas viisa, pikaajalise viisa või elamisloa taotluse esitaja kujutaks endast ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, või

| d) | toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240.“ |
| --- | --- |

d)

toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240.“

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7b
  ECRIS-TCNi kasutamine ETIASe kontrollideks

  1.   Määruse (EL) 2018/1240 kohaste ülesannete täitmiseks on ETIASe kesküksusel õigus pääseda juurde ECRIS-TCNi andmetele ja neis päringuid teha. ETIASe kesküksusel on kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurdepääs üksnes neile andmetele, millele on lisatud märge käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punkti c kohaselt.
  Esimeses lõigus osutatud andmeid võivad kontrollimiseks kasutada üksnes






  a) | ETIASe kesküksus määruse (EL) 2018/1240 artikli 22 kohaselt või |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7b

ECRIS-TCNi kasutamine ETIASe kontrollideks

1.   Määruse (EL) 2018/1240 kohaste ülesannete täitmiseks on ETIASe kesküksusel õigus pääseda juurde ECRIS-TCNi andmetele ja neis päringuid teha. ETIASe kesküksusel on kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurdepääs üksnes neile andmetele, millele on lisatud märge käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punkti c kohaselt.

Esimeses lõigus osutatud andmeid võivad kontrollimiseks kasutada üksnes

a)

ETIASe kesküksus määruse (EL) 2018/1240 artikli 22 kohaselt või

| b) | ETIASe riiklikud üksused määruse (EL) 2018/1240 artikli 25a lõike 2 kohaselt riikide karistusregistrites olevate andmetega tutvumiseks; riigi karistusregistris olevate andmetega tutvutakse enne nimetatud määruse artiklis 26 osutatud hinnangute andmist ja otsuste tegemist ning kohaldatavuse korral enne nimetatud määruse artikli 28 kohaseid hinnanguid ja arvamusi. |
| --- | --- |

b)

ETIASe riiklikud üksused määruse (EL) 2018/1240 artikli 25a lõike 2 kohaselt riikide karistusregistrites olevate andmetega tutvumiseks; riigi karistusregistris olevate andmetega tutvutakse enne nimetatud määruse artiklis 26 osutatud hinnangute andmist ja otsuste tegemist ning kohaldatavuse korral enne nimetatud määruse artikli 28 kohaseid hinnanguid ja arvamusi.

2.   Ühine isikuandmete hoidla liidestatakse Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada määruse (EL) 2018/1240 artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaseid automaatseid kontrolle.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 kohaldamist, võimaldavad nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha nimetatud määruse artiklites 22 ja 26 ette nähtud edasisi kontrolle.

ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktis n osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda ETIASe andmeid käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punkti c ning määruse (EL) 2018/1240 artikli 11 lõike 8 kohaselt ECRIS-TCNi andmetega, millele on lisatud märge, kasutades käesoleva määruse II lisa vastavustabelis loetletud andmeid.“

| 7) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud märked kustutatakse automaatselt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmete säilitamise tähtaja möödumisel või 25 aasta möödumisel märke lisamisest terroriaktis süüdimõistmise puhul või 15 aasta möödumisel märke lisamisest muudes kuritegudes süüdimõistmise puhul, olenevalt sellest, kumb tähtaeg on varasem.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud märked kustutatakse automaatselt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmete säilitamise tähtaja möödumisel või 25 aasta möödumisel märke lisamisest terroriaktis süüdimõistmise puhul või 15 aasta möödumisel märke lisamisest muudes kuritegudes süüdimõistmise puhul, olenevalt sellest, kumb tähtaeg on varasem.“

| 8) | Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kesksüsteemi ja ühisesse isikuandmete hoidlasse sisestatud andmeid töödeldakse üksnes selleks, et:






  a) | teha kindlaks liikmesriigid, kellel on kolmandate riikide kodanike kohta karistusregistriandmeid; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kesksüsteemi ja ühisesse isikuandmete hoidlasse sisestatud andmeid töödeldakse üksnes selleks, et:

a)

teha kindlaks liikmesriigid, kellel on kolmandate riikide kodanike kohta karistusregistriandmeid;

| b) | toetada VISi eesmärki hinnata kooskõlas määrusega (EÜ) nr 767/2008, kas viisa, pikaajalise viisa või elamisloa taotluse esitaja kujutaks endast ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule; |
| --- | --- |

b)

toetada VISi eesmärki hinnata kooskõlas määrusega (EÜ) nr 767/2008, kas viisa, pikaajalise viisa või elamisloa taotluse esitaja kujutaks endast ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule;

| c) | toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240. |
| --- | --- |

c)

toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240.

Ühisesse isikuandmete hoidlasse sisestatud andmeid töödeldakse samuti kooskõlas määrusega (EL) 2019/818, et hõlbustada ECRIS-TCN-is registreeritud isikute õiget tuvastamist ja sellele kaasa aidata vastavalt käesolevale määrusele.“

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 31b
  Logide pidamine ETIASega koostalitlusvõime eesmärgil
  Käesoleva määruse artiklis 7b osutatud toimingute puhul peetakse kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 69 logisid iga ühises isikuandmete hoidlas ja ETIASes tehtud ECRIS-TCN-süsteemi andmetöötlustoimingu kohta.“ |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31b

Logide pidamine ETIASega koostalitlusvõime eesmärgil

Käesoleva määruse artiklis 7b osutatud toimingute puhul peetakse kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 69 logisid iga ühises isikuandmete hoidlas ja ETIASes tehtud ECRIS-TCN-süsteemi andmetöötlustoimingu kohta.“

| 10) | Artikli 32 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „eu-LISA esitab komisjonile kord kuus ECRIS-TCNi ja ECRISe etalonrakenduse kaudu karistusregistritest saadud teabe salvestamise, säilitamise ja vahetamise kohta, sealhulgas andmete kohta statistika, millele on lisatud artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud märge. eu-LISA tagab, et selle statistika alusel ei saa isikuid individuaalselt tuvastada. Komisjoni taotluse korral esitab eu-LISA komisjonile statistika käesoleva määruse rakendamise eriaspektide kohta.“ |
| --- | --- |

10)

Artikli 32 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„eu-LISA esitab komisjonile kord kuus ECRIS-TCNi ja ECRISe etalonrakenduse kaudu karistusregistritest saadud teabe salvestamise, säilitamise ja vahetamise kohta, sealhulgas andmete kohta statistika, millele on lisatud artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud märge. eu-LISA tagab, et selle statistika alusel ei saa isikuid individuaalselt tuvastada. Komisjoni taotluse korral esitab eu-LISA komisjonile statistika käesoleva määruse rakendamise eriaspektide kohta.“

| 11) | Lisatakse järgmine lisa:


  „II LISA
  Vastavustabel






  ETIASe kesksüsteemi poolt saadetud määruse (EL) 2018/1240 artikli 17 lõikes 2 osutatud andmed | Käesoleva määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud asjakohased ECRIS-TCNi andmed, millega ETIASe andmeid tuleb võrrelda |
| --- | --- | --- |
| perekonnanimi | perekonnanimi |
| sünnijärgne perekonnanimi | varasem(ad) nimi/nimed |
| eesnimi/eesnimed | eesnimi/eesnimed |
| muud nimed (varjunimi või -nimed, kunstnikunimi või -nimed, tavaliselt kasutatav(ad) nimi või -nimed) | pseudonüüm ja/või varjunimi (-nimed) |
| sünniaeg | sünniaeg |
| sünnikoht | sünnikoht (linn ja riik) |
| sünniriik | sünnikoht (linn ja riik) |
| sugu | sugu |
| praegune kodakondsus | kodakondsus(ed) |
| muud kodakondsused (kui neid on) | kodakondsus(ed) |
| reisidokumendi liik | isiku reisidokumendi liik |
| reisidokumendi number | isiku reisidokumendi number |
| reisidokumendi väljaandjariik | väljaandnud asutuse nimi |

11)

Lisatakse järgmine lisa:

„II LISA

Vastavustabel

ETIASe kesksüsteemi poolt saadetud määruse (EL) 2018/1240 artikli 17 lõikes 2 osutatud andmed

Käesoleva määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud asjakohased ECRIS-TCNi andmed, millega ETIASe andmeid tuleb võrrelda

perekonnanimi

perekonnanimi

sünnijärgne perekonnanimi

varasem(ad) nimi/nimed

eesnimi/eesnimed

eesnimi/eesnimed

muud nimed (varjunimi või -nimed, kunstnikunimi või -nimed, tavaliselt kasutatav(ad) nimi või -nimed)

pseudonüüm ja/või varjunimi (-nimed)

sünniaeg

sünniaeg

sünnikoht

sünnikoht (linn ja riik)

sünniriik

sünnikoht (linn ja riik)

sugu

sugu

praegune kodakondsus

kodakondsus(ed)

muud kodakondsused (kui neid on)

kodakondsus(ed)

reisidokumendi liik

isiku reisidokumendi liik

reisidokumendi number

isiku reisidokumendi number

reisidokumendi väljaandjariik

väljaandnud asutuse nimi

Artikkel 2

Määruse (EL) 2019/818 muutmine

Määrust (EL) 2019/818 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 18 lisatakse järgmine lõige:

  „1b.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 kohaldamisel säilitatakse ühises isikuandmete hoidlas ka määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud andmeid, mis on loogiliselt eraldatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmetest. Määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud andmed on kättesaadavad üksnes nimetatud määruse artikli 5 lõikes 7 osutatud viisil.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 18 lisatakse järgmine lõige:

„1b.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 kohaldamisel säilitatakse ühises isikuandmete hoidlas ka määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud andmeid, mis on loogiliselt eraldatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmetest. Määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud andmed on kättesaadavad üksnes nimetatud määruse artikli 5 lõikes 7 osutatud viisil.“

| 2) | Artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

  „1b.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, rakendatakse Euroopa otsinguportaal määruse (EL) 2018/1240 artiklites 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunktis ii, artiklis 41 ja artikli 54 lõike 1 punktis b osutatud automaatsete kontrollide tarvis tööle üksnes siis, kui on täidetud nimetatud määruse artiklis 88 sätestatud tingimused.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

„1b.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, rakendatakse Euroopa otsinguportaal määruse (EL) 2018/1240 artiklites 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunktis ii, artiklis 41 ja artikli 54 lõike 1 punktis b osutatud automaatsete kontrollide tarvis tööle üksnes siis, kui on täidetud nimetatud määruse artiklis 88 sätestatud tingimused.“

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 7. juuli 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. LOGAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 8. juuni 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. juuni 2021. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1150, millega muudetakse määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1152 millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 15).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726 ja (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (ELT L 135, 22.5.2019, lk 27).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

11

---

| 14.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 249/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 249/15

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1152,

7. juuli 2021,

millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte a, b ja d,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (2) on loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kes on liidu välispiiri ületamisel viisanõudest vabastatud. Nimetatud määruses on sätestatud tingimused ja kord, mida kohaldatakse ETIASe alusel reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (2) on loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kes on liidu välispiiri ületamisel viisanõudest vabastatud. Nimetatud määruses on sätestatud tingimused ja kord, mida kohaldatakse ETIASe alusel reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise suhtes.

| (2) | ETIAS võimaldab hinnata, kas kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriikide territooriumil tekitaks julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suure epideemiaohu. |
| --- | --- |

(2)

ETIAS võimaldab hinnata, kas kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriikide territooriumil tekitaks julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suure epideemiaohu.

| (3) | Selleks et määruses (EL) 2018/1240 osutatud ETIASe kesksüsteemis oleks võimalik taotlustoimikuid menetleda, tuleb tagada ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), viisainfosüsteemi (VIS), Schengeni infosüsteemi (SIS), Eurodaci ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi – kolmandate riikide kodanikud (ECRIS-TCN) (edaspidi „muud ELi infosüsteemid“) ja nimetatud määruses määratletud Europoli andmete koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et määruses (EL) 2018/1240 osutatud ETIASe kesksüsteemis oleks võimalik taotlustoimikuid menetleda, tuleb tagada ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), viisainfosüsteemi (VIS), Schengeni infosüsteemi (SIS), Eurodaci ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi – kolmandate riikide kodanikud (ECRIS-TCN) (edaspidi „muud ELi infosüsteemid“) ja nimetatud määruses määratletud Europoli andmete koostalitlusvõime.

| (4) | Käesolevas määruses koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2021/1150 (3) ja (EL) 2021/1151 (4) sätestatakse ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmete koostalitlusvõime rakendamise reeglid ning tingimused, et võimaldada ETIASel tutvuda päringutabamuste automaatseks kindlakstegemiseks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega ja Europoli andmetega. Seetõttu tuleb muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (5) (EL) 2017/2226, (6) (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (7) (EL) 2018/1861 (8) ja (EL) 2019/817, (9) et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmetega ning sätestada, milliseid andmeid kõnealuste ELi infosüsteemide ning Europoli andmete vahel vahetatakse. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2021/1150 (3) ja (EL) 2021/1151 (4) sätestatakse ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmete koostalitlusvõime rakendamise reeglid ning tingimused, et võimaldada ETIASel tutvuda päringutabamuste automaatseks kindlakstegemiseks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega ja Europoli andmetega. Seetõttu tuleb muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (5) (EL) 2017/2226, (6) (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (7) (EL) 2018/1861 (8) ja (EL) 2019/817, (9) et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmetega ning sätestada, milliseid andmeid kõnealuste ELi infosüsteemide ning Europoli andmete vahel vahetatakse.

| (5) | Määrusega (EL) 2019/817 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/818 (10) loodud Euroopa otsinguportaalis on võimalik teha paralleelne päring ETIASes säilitatavates andmetes ja muudes asjakohastes ELi infosüsteemides säilitatavates andmetes. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EL) 2019/817 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/818 (10) loodud Euroopa otsinguportaalis on võimalik teha paralleelne päring ETIASes säilitatavates andmetes ja muudes asjakohastes ELi infosüsteemides säilitatavates andmetes.

| (6) | Tuleks määrata kindlaks tehniline kord, mis võimaldaks ETIASel muudes ELi infosüsteemides korrapäraselt ja automaatselt kontrollida, kas taotlustoimikute säilitamise tingimused, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1240, on endiselt täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks määrata kindlaks tehniline kord, mis võimaldaks ETIASel muudes ELi infosüsteemides korrapäraselt ja automaatselt kontrollida, kas taotlustoimikute säilitamise tingimused, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1240, on endiselt täidetud.

| (7) | Selleks et tagada ETIASe eesmärkide täielik saavutamine ja aidata kaasa SISi eesmärkide saavutamisele, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1860, on vaja automaatse kontrolliga hõlmata nimetatud määrusega kasutusele võetud uus hoiatusteate kategooria, nimelt hoiatusteade kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes on tehtud tagasisaatmisotsus. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada ETIASe eesmärkide täielik saavutamine ja aidata kaasa SISi eesmärkide saavutamisele, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1860, on vaja automaatse kontrolliga hõlmata nimetatud määrusega kasutusele võetud uus hoiatusteate kategooria, nimelt hoiatusteade kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes on tehtud tagasisaatmisotsus.

| (8) | Selliste kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine, kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimustele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/115/EÜ, (11) on kesksel kohal ulatuslikes jõupingutustes, mida tehakse ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks, ja see on kaalukaks põhjuseks olulisele avalikule huvile. |
| --- | --- |

(8)

Selliste kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine, kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimustele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/115/EÜ, (11) on kesksel kohal ulatuslikes jõupingutustes, mida tehakse ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks, ja see on kaalukaks põhjuseks olulisele avalikule huvile.

| (9) | Selleks et tagada andmete suur täpsus ja usaldusväärsus, on oluline teatada ETIASe kesküksuse tasandil saadud valetabamustest. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada andmete suur täpsus ja usaldusväärsus, on oluline teatada ETIASe kesküksuse tasandil saadud valetabamustest.

| (10) | Määruse (EL) 2018/1240 teatavate üksikasjalike tehniliste aspektide täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada selliste andmete, millega tutvuti mõne muu ELi infosüsteemi kirjes, hoiatusteates või failis, ja ETIASe taotlustoimikus sisalduvate andmete vahelise vastavuse tingimused. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (12) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) 2018/1240 teatavate üksikasjalike tehniliste aspektide täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada selliste andmete, millega tutvuti mõne muu ELi infosüsteemi kirjes, hoiatusteates või failis, ja ETIASe taotlustoimikus sisalduvate andmete vahelise vastavuse tingimused. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (12) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (11) | Selleks et tagada määruse (EL) 2018/1240 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused määrata kindlaks andmete säilitamisega seotud teatavate sätete rakendamise tehnilised üksikasjad ja täpsustada ETIASe kesküksuse poolt vedajatele antava toega seotud reegleid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada määruse (EL) 2018/1240 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused määrata kindlaks andmete säilitamisega seotud teatavate sätete rakendamise tehnilised üksikasjad ja täpsustada ETIASe kesküksuse poolt vedajatele antava toega seotud reegleid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (13).

| (12) | Selleks et tagada määruse (EL) 2017/2226 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused määrata kindlaks varumenetluse üksikasjad juhul, kui vedajatel on tehniliselt võimatu andmetele juurde pääseda ja täpsustada vedajatele ETIASe kesküksuse antava toega seotud reegleid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada määruse (EL) 2017/2226 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused määrata kindlaks varumenetluse üksikasjad juhul, kui vedajatel on tehniliselt võimatu andmetele juurde pääseda ja täpsustada vedajatele ETIASe kesküksuse antava toega seotud reegleid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.

| (13) | ETIASe reisiloa võib tunnistada kehtetuks, kui SISi sisestatakse uus hoiatusteade riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu kohta või reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastase omandamise või kehtetuse kohta. Selleks et uued hoiatusteated saadetaks SISist automaatselt ETIASe kesksüsteemi, tuleks võtta SISi ja ETIASe vahel kasutusele automaatne menetlus. |
| --- | --- |

(13)

ETIASe reisiloa võib tunnistada kehtetuks, kui SISi sisestatakse uus hoiatusteade riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu kohta või reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastase omandamise või kehtetuse kohta. Selleks et uued hoiatusteated saadetaks SISist automaatselt ETIASe kesksüsteemi, tuleks võtta SISi ja ETIASe vahel kasutusele automaatne menetlus.

| (14) | Selleks et ratsionaliseerida ja lihtsustada piirivalveametnike tööd kõikide lühiajalise viibimise eesmärgil liikmesriikide territooriumile sisenevate kolmanda riigi kodanike suhtes ühtsema piirikontrollimenetluse rakendamise kaudu pärast määruste (EL) 2017/2226 ja (EL) 2018/1240 vastuvõtmist, on nüüd soovitav ühtlustada EESi ning ETIASe koostoimimise viis EESi ja VISi omavahelise integreerituse viisiga EESis piirikontrolli ja piiriületuste registreerimiseks. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et ratsionaliseerida ja lihtsustada piirivalveametnike tööd kõikide lühiajalise viibimise eesmärgil liikmesriikide territooriumile sisenevate kolmanda riigi kodanike suhtes ühtsema piirikontrollimenetluse rakendamise kaudu pärast määruste (EL) 2017/2226 ja (EL) 2018/1240 vastuvõtmist, on nüüd soovitav ühtlustada EESi ning ETIASe koostoimimise viis EESi ja VISi omavahelise integreerituse viisiga EESis piirikontrolli ja piiriületuste registreerimiseks.

| (15) | Tingimused, sealhulgas juurdepääsuõigus, mille alusel ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused saavad ETIASe tarbeks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega tutvuda, tuleks tagada selgete ja täpsete normidega, mis käsitlevad ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste juurdepääsu muudes ELi infosüsteemides säilitatavatele andmetele, päringuliike ja andmekategooriaid, mille kõige puhul tuleks piirduda sellega, mis on rangelt vajalik nimetatud üksuste ülesannete täitmiseks. Liikmesriikide ETIASe riiklike üksuste juurdepääs muudele ELi infosüsteemidele peaks olema kooskõlas sellega, mis on vastavates õigusaktides nende osalemise kohta sätestatud. Samamoodi peaksid ETIASe taotlustoimikus sisalduvad andmed olema nähtavad ainult neile liikmesriikidele, kes käitavad lähteinfosüsteeme vastavalt oma osalemise korrale. Näiteks põhinevad käesoleva määruse SISi ja VISi sätted kõikidel Schengeni acquis’ sätetel, mille jaoks on olulised nõukogu otsused 2010/365/EL, (14) (EL) 2017/733, (15) (EL) 2017/1908 (16) ja (EL) 2018/934 (17) SISi ja VISi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(15)

Tingimused, sealhulgas juurdepääsuõigus, mille alusel ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused saavad ETIASe tarbeks muudes ELi infosüsteemides säilitatavate andmetega tutvuda, tuleks tagada selgete ja täpsete normidega, mis käsitlevad ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste juurdepääsu muudes ELi infosüsteemides säilitatavatele andmetele, päringuliike ja andmekategooriaid, mille kõige puhul tuleks piirduda sellega, mis on rangelt vajalik nimetatud üksuste ülesannete täitmiseks. Liikmesriikide ETIASe riiklike üksuste juurdepääs muudele ELi infosüsteemidele peaks olema kooskõlas sellega, mis on vastavates õigusaktides nende osalemise kohta sätestatud. Samamoodi peaksid ETIASe taotlustoimikus sisalduvad andmed olema nähtavad ainult neile liikmesriikidele, kes käitavad lähteinfosüsteeme vastavalt oma osalemise korrale. Näiteks põhinevad käesoleva määruse SISi ja VISi sätted kõikidel Schengeni acquis’ sätetel, mille jaoks on olulised nõukogu otsused 2010/365/EL, (14) (EL) 2017/733, (15) (EL) 2017/1908 (16) ja (EL) 2018/934 (17) SISi ja VISi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta.

| (16) | Tehniliste raskuste korral, mis muudavad vedajate jaoks võimatuks juurdepääsu ETIASe infosüsteemile vedajate võrguvärava kaudu, peaks ETIASe kesküksus pakkuma vedajatele operatiivtuge, et võimalikult palju piirata reisijateveole ja vedajatele avalduvat mõju. Seetõttu tuleb VISi, ETIASe ja EESi jaoks tehnilise võimatuse korral ette nähtud varumenetlus, sealhulgas operatiivtugi ühtlustada. |
| --- | --- |

(16)

Tehniliste raskuste korral, mis muudavad vedajate jaoks võimatuks juurdepääsu ETIASe infosüsteemile vedajate võrguvärava kaudu, peaks ETIASe kesküksus pakkuma vedajatele operatiivtuge, et võimalikult palju piirata reisijateveole ja vedajatele avalduvat mõju. Seetõttu tuleb VISi, ETIASe ja EESi jaoks tehnilise võimatuse korral ette nähtud varumenetlus, sealhulgas operatiivtugi ühtlustada.

| (17) | Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240 vastutab ETIASe infosüsteemi kavandamis- ja arendamisetapi eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (18) loodud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA). |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas määrusega (EL) 2018/1240 vastutab ETIASe infosüsteemi kavandamis- ja arendamisetapi eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (18) loodud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA).

| (18) | Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (19) kohaldamist. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (19) kohaldamist.

| (19) | Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses.

| (20) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (20). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (20). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (21) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (21) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (22) artikli 1 punktides A, B, C ja G osutatud valdkondadesse. |
| --- | --- |

(21)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (21) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (22) artikli 1 punktides A, B, C ja G osutatud valdkondadesse.

| (22) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (23) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B, C ja G osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (24) artikliga 3. |
| --- | --- |

(22)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (23) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B, C ja G osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (24) artikliga 3.

| (23) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (25) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B, C ja G osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (26) artikliga 3. |
| --- | --- |

(23)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (25) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B, C ja G osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (26) artikliga 3.

| (24) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul kujutavad käesoleva määruse VISi, SISi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käsitlevad sätted endast Schengeni acquis’l põhinevaid või muul viisil sellega seotud sätteid vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, mida tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL, (EL) 2017/733, (EL) 2017/1908 ja (EL) 2018/934. |
| --- | --- |

(24)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul kujutavad käesoleva määruse VISi, SISi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käsitlevad sätted endast Schengeni acquis’l põhinevaid või muul viisil sellega seotud sätteid vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, mida tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL, (EL) 2017/733, (EL) 2017/1908 ja (EL) 2018/934.

| (25) | Määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(25)

Määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (26) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt muuta määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 selleks, et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemidega ja Europoli andmetega ning täpsustada andmeid, mida vahetatakse nende ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt muuta määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1860, (EL) 2018/1861 ja (EL) 2019/817 selleks, et liidestada ETIASe kesksüsteem muude ELi infosüsteemidega ja Europoli andmetega ning täpsustada andmeid, mida vahetatakse nende ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (27) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (27) artikli 41 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (27) artikli 41 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

MÄÄRUSE (EL) 2018/1240 MUUTMINE

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/1240 muudatused

Määrust (EL) 2018/1240 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „28) | „muud ELi infosüsteemid“ – määrusega (EL) 2017/2226 loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 767/2008 (*1) loodud viisainfosüsteem (VIS), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2018/1860, (*2) (EL) 2018/1861 (*3) ja (EL) 2018/1862 (*4) loodud Schengeni infosüsteem (SIS), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 603/2013 (*5) loodud Eurodac ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/816 (*6) loodud Euroopa karistusregistrite infosüsteem – kolmandate riikide kodanikud (ECRIS-TCN). |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„28)

„muud ELi infosüsteemid“ – määrusega (EL) 2017/2226 loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 767/2008 (*1) loodud viisainfosüsteem (VIS), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2018/1860, (*2) (EL) 2018/1861 (*3) ja (EL) 2018/1862 (*4) loodud Schengeni infosüsteem (SIS), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 603/2013 (*5) loodud Eurodac ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/816 (*6) loodud Euroopa karistusregistrite infosüsteem – kolmandate riikide kodanikud (ECRIS-TCN).

*1

*2

*3

*4

*5

*6

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade, pikaajaliste viisade ja elamislubade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1860 Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (ELT L 312, 7.12.2018, lk 1)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 312, 7.12.2018, lk 14)."

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56)."

*4

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1)."

*5

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 1).“
  "

*6

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | toetab SISi eesmärke, mis on seotud riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu saanud kolmandate riikide kodanike, üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute, kadunud isikute, kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute ja diskreetse või erikontrolli alla kuuluvate isikute kohta sisestatud hoiatusteadetega ning hoiatusteadetega kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

toetab SISi eesmärke, mis on seotud riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu saanud kolmandate riikide kodanike, üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute, kadunud isikute, kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute ja diskreetse või erikontrolli alla kuuluvate isikute kohta sisestatud hoiatusteadetega ning hoiatusteadetega kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on tehtud tagasisaatmisotsus;“;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „ea) | toetab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärke;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„ea)

toetab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärke;“;

| 3) | Artikli 6 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „da) | turvaline sidekanal ETIASe kesksüsteemi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kesksüsteemi vahel;“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 6 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„da)

turvaline sidekanal ETIASe kesksüsteemi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kesksüsteemi vahel;“;

| 4) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | juhul kui taotluse automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse kontrollida kooskõlas artikliga 22, kas taotleja isikuandmed vastavad selle isiku isikuandmetele, kellega seoses on see päringutabamus ETIASe kesksüsteemis saadud, igas ELi infosüsteemis, kus andmetega tutvuti, Europoli andmetes, igas artiklis 12 osutatud Interpoli andmebaasis, või artiklis 33 osutatud konkreetsetele ohunäitajatele, ning kui isikuandmete vastavus on saanud kinnituse või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, alustada taotluse menetlemist mitteautomaatselt, nagu on osutatud artiklis 26;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

juhul kui taotluse automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse kontrollida kooskõlas artikliga 22, kas taotleja isikuandmed vastavad selle isiku isikuandmetele, kellega seoses on see päringutabamus ETIASe kesksüsteemis saadud, igas ELi infosüsteemis, kus andmetega tutvuti, Europoli andmetes, igas artiklis 12 osutatud Interpoli andmebaasis, või artiklis 33 osutatud konkreetsetele ohunäitajatele, ning kui isikuandmete vastavus on saanud kinnituse või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, alustada taotluse menetlemist mitteautomaatselt, nagu on osutatud artiklis 26;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   ETIASe kesküksus esitab komisjonile ja eu-LISA-le korrapäraselt aruandeid artikli 20 lõike 2 kohaste automaatsete kontrollide käigus saadud artikli 22 lõikes 4 osutatud valetabamuste kohta.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   ETIASe kesküksus esitab komisjonile ja eu-LISA-le korrapäraselt aruandeid artikli 20 lõike 2 kohaste automaatsete kontrollide käigus saadud artikli 22 lõikes 4 osutatud valetabamuste kohta.“

| 5) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11
  Koostalitlusvõime muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmetega

  1.   Koostalitlusvõime ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel tagatakse artiklite 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaste automaatsete kontrollide võimaldamiseks ning see põhineb määruse (EL) 2019/817 artikliga 6 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 (*7) artikliga 6 loodud Euroopa otsinguportaalil alates määruse (EL) 2019/817 artikli 72 lõike 1 punktis b ja määruse (EL) 2019/818 artikli 68 lõike 1 punktis b osutatud kuupäevast.


  2.   Artikli 20 lõike 2 punktis i osutatud automaatsete kontrollide tegemiseks võimaldavad artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha ETIASe kesksüsteemil päringuid VISis, kasutades selleks taotlejate esitatud artikli 17 lõike 2 punktides a, aa, c ja d loetletud järgmisi andmeid:






  a) | perekonnanimi; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Koostalitlusvõime muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmetega

1.   Koostalitlusvõime ühelt poolt ETIASe infosüsteemi ning teiselt poolt muude ELi infosüsteemide ja Europoli andmete vahel tagatakse artiklite 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaste automaatsete kontrollide võimaldamiseks ning see põhineb määruse (EL) 2019/817 artikliga 6 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 (*7) artikliga 6 loodud Euroopa otsinguportaalil alates määruse (EL) 2019/817 artikli 72 lõike 1 punktis b ja määruse (EL) 2019/818 artikli 68 lõike 1 punktis b osutatud kuupäevast.

2.   Artikli 20 lõike 2 punktis i osutatud automaatsete kontrollide tegemiseks võimaldavad artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha ETIASe kesksüsteemil päringuid VISis, kasutades selleks taotlejate esitatud artikli 17 lõike 2 punktides a, aa, c ja d loetletud järgmisi andmeid:

a)

perekonnanimi;

| b) | sünnijärgne perekonnanimi; |
| --- | --- |

b)

sünnijärgne perekonnanimi;

| c) | eesnimi (-nimed); |
| --- | --- |

c)

eesnimi (-nimed);

| d) | sünniaeg; |
| --- | --- |

d)

sünniaeg;

| e) | sünnikoht; |
| --- | --- |

e)

sünnikoht;

| f) | sünniriik; |
| --- | --- |

f)

sünniriik;

| g) | sugu; |
| --- | --- |

g)

sugu;

| h) | praegune kodakondsus; |
| --- | --- |

h)

praegune kodakondsus;

| i) | muud kodakondsused (kui neid on); |
| --- | --- |

i)

muud kodakondsused (kui neid on);

| j) | reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik. |
| --- | --- |

j)

reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik.

3.   Artikli 20 lõike 2 punktides g ja h osutatud automaatsete kontrollide tegemiseks võimaldavad artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha ETIASe kesksüsteemil päringuid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, kasutades selleks taotlejate esitatud artikli 17 lõike 2 punktides a–d loetletud järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimi; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi;

| b) | sünnijärgne perekonnanimi; |
| --- | --- |

b)

sünnijärgne perekonnanimi;

| c) | eesnimi (-nimed); |
| --- | --- |

c)

eesnimi (-nimed);

| d) | sünniaeg; |
| --- | --- |

d)

sünniaeg;

| e) | sugu; |
| --- | --- |

e)

sugu;

| f) | praegune kodakondsus; |
| --- | --- |

f)

praegune kodakondsus;

| g) | muud nimed (varjunimi või -nimed); |
| --- | --- |

g)

muud nimed (varjunimi või -nimed);

| h) | kunstnikunimi või -nimed; |
| --- | --- |

h)

kunstnikunimi või -nimed;

| i) | tavaliselt kasutatav nimi või -nimed; |
| --- | --- |

i)

tavaliselt kasutatav nimi või -nimed;

| j) | muud kodakondsused (kui neid on); |
| --- | --- |

j)

muud kodakondsused (kui neid on);

| k) | reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik. |
| --- | --- |

k)

reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik.

4.   Käesoleva määruse artikli 20 lõike 2 punktis c, punkti m alapunktis ii ja punktis o ning artiklis 23 osutatud automaatsete kontrollide tegemiseks võimaldavad artikli 20, artikli 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha ETIASe kesksüsteemil päringuid SISis, mis on loodud määrustega (EL) 2018/1860 ja (EL) 2018/1861, kasutades selleks taotlejate esitatud käesoleva määruse artikli 17 lõike 2 punktides a–d ja punktis k loetletud järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimi; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi;

| b) | sünnijärgne perekonnanimi; |
| --- | --- |

b)

sünnijärgne perekonnanimi;

| c) | eesnimi (-nimed); |
| --- | --- |

c)

eesnimi (-nimed);

| d) | sünniaeg; |
| --- | --- |

d)

sünniaeg;

| e) | sünnikoht; |
| --- | --- |

e)

sünnikoht;

| f) | sugu; |
| --- | --- |

f)

sugu;

| g) | praegune kodakondsus; |
| --- | --- |

g)

praegune kodakondsus;

| h) | muud nimed (varjunimi või -nimed); |
| --- | --- |

h)

muud nimed (varjunimi või -nimed);

| i) | kunstnikunimi või -nimed; |
| --- | --- |

i)

kunstnikunimi või -nimed;

| j) | tavaliselt kasutatav nimi või -nimed; |
| --- | --- |

j)

tavaliselt kasutatav nimi või -nimed;

| k) | muud kodakondsused (kui neid on); |
| --- | --- |

k)

muud kodakondsused (kui neid on);

| l) | reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik; |
| --- | --- |

l)

reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik;

| m) | alaealiste puhul vanema õigusi teostava isiku või taotleja seadusliku eestkostja perekonnanimi ja eesnimi või -nimed. |
| --- | --- |

m)

alaealiste puhul vanema õigusi teostava isiku või taotleja seadusliku eestkostja perekonnanimi ja eesnimi või -nimed.

5.   Käesoleva määruse artikli 20 lõike 2 punktides a ja d, punkti m alapunktis i ning artikli 23 lõikes 1 osutatud automaatsete kontrollide tegemiseks võimaldavad käesoleva määruse artikli 20, artikli 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha ETIASe kesksüsteemil päringuid SISis, mis on loodud määrusega (EL) 2018/1862, kasutades selleks taotlejate esitatud ning käesoleva määruse artikli 17 lõike 2 punktides a–d ja punktis k loetletud järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimi; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi;

| b) | sünnijärgne perekonnanimi; |
| --- | --- |

b)

sünnijärgne perekonnanimi;

| c) | eesnimi (-nimed); |
| --- | --- |

c)

eesnimi (-nimed);

| d) | sünniaeg; |
| --- | --- |

d)

sünniaeg;

| e) | sünnikoht; |
| --- | --- |

e)

sünnikoht;

| f) | sugu; |
| --- | --- |

f)

sugu;

| g) | praegune kodakondsus; |
| --- | --- |

g)

praegune kodakondsus;

| h) | muud nimed (varjunimi või -nimed); |
| --- | --- |

h)

muud nimed (varjunimi või -nimed);

| i) | kunstnikunimi või -nimed; |
| --- | --- |

i)

kunstnikunimi või -nimed;

| j) | tavaliselt kasutatav nimi või -nimed; |
| --- | --- |

j)

tavaliselt kasutatav nimi või -nimed;

| k) | muud kodakondsused (kui neid on); |
| --- | --- |

k)

muud kodakondsused (kui neid on);

| l) | reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik; |
| --- | --- |

l)

reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik;

| m) | alaealiste puhul vanema õigusi teostava isiku või taotleja seadusliku eestkostja perekonnanimi ja eesnimi või -nimed. |
| --- | --- |

m)

alaealiste puhul vanema õigusi teostava isiku või taotleja seadusliku eestkostja perekonnanimi ja eesnimi või -nimed.

6.   Artikli 20 lõike 2 punktis n osutatud automaatsete kontrollide tegemiseks võimaldavad artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha ETIASe kesksüsteemil päringuid ECRIS-TCNis, kasutades selleks taotlejate esitatud artikli 17 lõike 2 punktides a–d loetletud järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimi; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi;

| b) | sünnijärgne perekonnanimi; |
| --- | --- |

b)

sünnijärgne perekonnanimi;

| c) | eesnimi (-nimed); |
| --- | --- |

c)

eesnimi (-nimed);

| d) | sünniaeg; |
| --- | --- |

d)

sünniaeg;

| e) | sünnikoht; |
| --- | --- |

e)

sünnikoht;

| ea) | sünniriik; |
| --- | --- |

ea)

sünniriik;

| f) | sugu; |
| --- | --- |

f)

sugu;

| g) | praegune kodakondsus; |
| --- | --- |

g)

praegune kodakondsus;

| h) | muud nimed (varjunimi või -nimed); |
| --- | --- |

h)

muud nimed (varjunimi või -nimed);

| i) | kunstnikunimi või -nimed; |
| --- | --- |

i)

kunstnikunimi või -nimed;

| j) | tavaliselt kasutatav nimi või -nimed; |
| --- | --- |

j)

tavaliselt kasutatav nimi või -nimed;

| k) | muud kodakondsused (kui neid on); |
| --- | --- |

k)

muud kodakondsused (kui neid on);

| l) | reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik. |
| --- | --- |

l)

reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik.

7.   Artikli 20 lõike 2 punktis j osutatud automaatsete kontrollide tegemiseks võimaldavad artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha ETIASe kesksüsteemil päringuid Europoli andmetes, kasutades selleks artikli 17 lõike 2 punktides a, aa, b, c, d, f, g, j, k ja m ning artikli 17 lõikes 8 osutatud andmeid.

8.   Kui artiklite 20 ja 23 kohased automaatsed kontrollid annavad päringutabamuse, annab Euroopa otsinguportaal ETIASe kesküksusele kirjutuskaitstud vormis ajutise juurdepääsu automaatsete kontrollide tulemustele. Artikli 20 kohaste automaatsete kontrollide korral antakse juurdepääs kuni mitteautomaatse menetlemise lõpuleviimiseni vastavalt artikli 22 lõikele 2. Kui kättesaadavaks tehtud andmed vastavad taotleja andmetele või kui kahtlused jäävad pärast artiklite 20 ja 23 kohaseid automaatseid kontrolle püsima, säilitatakse taotlustoimikus päringutabamuse andnud andmete ainulaadne ELi infosüsteemi kirje viitenumber.

Kui artikli 20 kohased automaatsed kontrollid annavad päringutabamuse, saavad nimetatud automaatsed kontrollid asjakohase teate kooskõlas määruse (EL) 2016/794 artikli 21 lõikega 1a.

9.   Päringutabamus antakse siis, kui kõik päringu tegemiseks kasutatud taotlustoimiku andmed või osa kõnealustest andmetest vastavad täielikult või osaliselt andmetele kirjes, hoiatusteates või failis muus ELi infosüsteemis, kus andmetega tutvuti. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada selliste andmete, millega tutvuti mõne muu ELi infosüsteemi kirjes, hoiatusteates või failis, ja taotlustoimiku vahelise vastavuse tingimused.

10.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel määrab komisjon rakendusaktiga kindlaks artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b rakendamise tehnilised üksikasjad seoses andmete säilitamisega. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

11.   Artikli 25 lõike 2, artikli 28 lõike 8 ja artikli 29 lõike 9 kohaldamisel märgitakse päringutabamustega seotud andmete registreerimisel taotlustoimikusse andmete päritolu järgmiste andmetega:

| a) | hoiatusteate liik, välja arvatud artikli 23 lõikes 1 osutatud hoiatusteadete korral; |
| --- | --- |

a)

hoiatusteate liik, välja arvatud artikli 23 lõikes 1 osutatud hoiatusteadete korral;

| b) | andmete allikas, nimelt muu ELi infosüsteem, kust andmed pärinevad või Europoli andmed, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

andmete allikas, nimelt muu ELi infosüsteem, kust andmed pärinevad või Europoli andmed, kui see on asjakohane;

| c) | päringutabamuse andnud ELi infosüsteemi kirje viitenumber ja liikmesriik, kes sisestas või edastas päringutabamuse andnud andmed, ning |
| --- | --- |

c)

päringutabamuse andnud ELi infosüsteemi kirje viitenumber ja liikmesriik, kes sisestas või edastas päringutabamuse andnud andmed, ning

| d) | võimaluse korral kuupäev ja kellaaeg, millal andmed muusse ELi infosüsteemi või Europoli andmetesse sisestati. |
| --- | --- |

d)

võimaluse korral kuupäev ja kellaaeg, millal andmed muusse ELi infosüsteemi või Europoli andmetesse sisestati.

Esimese lõigu punktides a–d osutatud andmed tehakse ETIASe kesküksusele kättesaadavaks ja nähtavaks üksnes juhul, kui ETIASe kesküsteemil ei ole võimalik vastutavat liikmesriiki kindlaks teha.

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).“
  "

*7

| 6) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 11b
  Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärkide toetamine
  Määruse (EL) 2017/2226 artiklite 6, 14, 17 ja 18 kohaldamisel saadab ETIASe kesksüsteemi päringu ja impordib sealt käesoleva määruse artikli 47 lõikes 2 osutatud teabe, taotluse numbri ja ETIASe reisiloa kehtivuse lõppkuupäeva kohta käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 punktis da osutatud turvalist sidekanalit kasutav automaatne menetlus, mille raames luuakse ja ajakohastatakse ka kanne riiki sisenemise ja riigist lahkumise kohta või riiki sisenemise keelu kohta riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmestikus.


  Artikkel 11c
  ETIASe ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostalitlusvõime ETIASe reisiloa kehtetuks tunnistamiseks taotleja soovil

  1.   Artikli 41 lõike 8 rakendamiseks teeb artikli 6 lõike 2 punktis da osutatud turvalist sidekanalit kasutav automaatne menetlus päringu riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemis, et kontrollida, kas oma reisiloa kehtetuks tunnistamist soovivad taotlejad viibivad mõne liikmesriigi territooriumil.


  2.   Kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemis lõike 1 alusel tehtud kontrolli tulemusel selgub, et taotleja ei viibi mõne liikmesriigi territooriumil, jõustub kehtetuks tunnistamine viivitamata.


  3.   Kui käesoleva artikli lõike 1 alusel tehtud kontrolli tulemusel selgub, et taotleja viibib mõne liikmesriigi territooriumil, kohaldatakse artikli 41 lõiget 8. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteem registreerib asjaolu, et ETIASe kesksüsteemi tuleb saata teade niipea, kui on registreeritud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed, mis näitavad, et reisiloa kehtetuks tunnistamist soovinud taotleja on liikmesriikide territooriumilt lahkunud.“ |
| --- | --- |

6)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 11b

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärkide toetamine

Määruse (EL) 2017/2226 artiklite 6, 14, 17 ja 18 kohaldamisel saadab ETIASe kesksüsteemi päringu ja impordib sealt käesoleva määruse artikli 47 lõikes 2 osutatud teabe, taotluse numbri ja ETIASe reisiloa kehtivuse lõppkuupäeva kohta käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 punktis da osutatud turvalist sidekanalit kasutav automaatne menetlus, mille raames luuakse ja ajakohastatakse ka kanne riiki sisenemise ja riigist lahkumise kohta või riiki sisenemise keelu kohta riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmestikus.

Artikkel 11c

ETIASe ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostalitlusvõime ETIASe reisiloa kehtetuks tunnistamiseks taotleja soovil

1.   Artikli 41 lõike 8 rakendamiseks teeb artikli 6 lõike 2 punktis da osutatud turvalist sidekanalit kasutav automaatne menetlus päringu riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemis, et kontrollida, kas oma reisiloa kehtetuks tunnistamist soovivad taotlejad viibivad mõne liikmesriigi territooriumil.

2.   Kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemis lõike 1 alusel tehtud kontrolli tulemusel selgub, et taotleja ei viibi mõne liikmesriigi territooriumil, jõustub kehtetuks tunnistamine viivitamata.

3.   Kui käesoleva artikli lõike 1 alusel tehtud kontrolli tulemusel selgub, et taotleja viibib mõne liikmesriigi territooriumil, kohaldatakse artikli 41 lõiget 8. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteem registreerib asjaolu, et ETIASe kesksüsteemi tuleb saata teade niipea, kui on registreeritud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed, mis näitavad, et reisiloa kehtetuks tunnistamist soovinud taotleja on liikmesriikide territooriumilt lahkunud.“

| 7) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 12
  Interpoli andmebaaside päring

  1.   ETIASe kesksüsteem teeb päringu Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasis (SLTD) ja Interpoli hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasis (TDAWN).


  2.   Päringud ja kontroll tehakse nii, et Interpoli hoiatusteate omanikule mingit teavet ei anta.


  3.   Kui lõike 2 rakendamine ei ole tagatud, siis ETIASe kesksüsteem Interpoli andmebaasides päringuid ei tee.“ |
| --- | --- |

7)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Interpoli andmebaaside päring

1.   ETIASe kesksüsteem teeb päringu Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasis (SLTD) ja Interpoli hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasis (TDAWN).

2.   Päringud ja kontroll tehakse nii, et Interpoli hoiatusteate omanikule mingit teavet ei anta.

3.   Kui lõike 2 rakendamine ei ole tagatud, siis ETIASe kesksüsteem Interpoli andmebaasides päringuid ei tee.“

| 8) | Artikli 17 lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kas teda on viimase 25 aasta jooksul mõistetud süüdi terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul mõnes lisas loetletud kuriteos, ja kui, siis millal ja millises riigis;“. |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 17 lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kas teda on viimase 25 aasta jooksul mõistetud süüdi terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul mõnes lisas loetletud kuriteos, ja kui, siis millal ja millises riigis;“.

| 9) | Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   ETIASe kesksüsteem teeb päringu Euroopa otsinguportaalis, et võrrelda artikli 17 lõike 2 punktides a, aa, b, c, d, f, g, j, k ja m ning artikli 17 lõikes 8 osutatud asjakohaseid andmeid ETIASe kesksüsteemis, SISis, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, Eurodacis, ECRIS-TCNis, Europoli andmetes ning Interpol SLTD ja TDAWNi andmebaasides hoitava taotlustoimiku kirjes, failis või hoiatusteates sisalduvate andmetega. ETIASe kesksüsteem kontrollib eelkõige,






  a) | kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele SISis kadunuks, varastatuks, õigusvastaselt omandatuks või kehtetuks tunnistatud reisidokumendile; |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   ETIASe kesksüsteem teeb päringu Euroopa otsinguportaalis, et võrrelda artikli 17 lõike 2 punktides a, aa, b, c, d, f, g, j, k ja m ning artikli 17 lõikes 8 osutatud asjakohaseid andmeid ETIASe kesksüsteemis, SISis, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, Eurodacis, ECRIS-TCNis, Europoli andmetes ning Interpol SLTD ja TDAWNi andmebaasides hoitava taotlustoimiku kirjes, failis või hoiatusteates sisalduvate andmetega. ETIASe kesksüsteem kontrollib eelkõige,

a)

kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele SISis kadunuks, varastatuks, õigusvastaselt omandatuks või kehtetuks tunnistatud reisidokumendile;

| b) | kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele SLTDs kadunuks või varastatuks tunnistatud või kehtetuks tunnistatud reisidokumendile; |
| --- | --- |

b)

kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele SLTDs kadunuks või varastatuks tunnistatud või kehtetuks tunnistatud reisidokumendile;

| c) | kas SISis on taotleja kohta sisestatud hoiatusteade, et tema suhtes kehtib riiki sisenemise ja riigis viibimise keeld; |
| --- | --- |

c)

kas SISis on taotleja kohta sisestatud hoiatusteade, et tema suhtes kehtib riiki sisenemise ja riigis viibimise keeld;

| d) | kas SISis on taotleja kohta hoiatusteade, et teda otsitakse taga Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmise eesmärgil või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks; |
| --- | --- |

d)

kas SISis on taotleja kohta hoiatusteade, et teda otsitakse taga Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmise eesmärgil või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks;

| e) | kas taotleja ja tema reisidokument vastavad ETIASe kesksüsteemis olevale reisiloale, mis on tagasi lükatud, kehtetuks tunnistatud või tühistatud; |
| --- | --- |

e)

kas taotleja ja tema reisidokument vastavad ETIASe kesksüsteemis olevale reisiloale, mis on tagasi lükatud, kehtetuks tunnistatud või tühistatud;

| f) | kas taotluses esitatud andmed reisidokumendi kohta vastavad mõnele teisele ETIASe kesksüsteemis olevale reisiloataotlusele, milles sisalduvad erinevad artikli 17 lõike 2 punktis a osutatud isikuandmed; |
| --- | --- |

f)

kas taotluses esitatud andmed reisidokumendi kohta vastavad mõnele teisele ETIASe kesksüsteemis olevale reisiloataotlusele, milles sisalduvad erinevad artikli 17 lõike 2 punktis a osutatud isikuandmed;

| g) | kas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tehtud otsingu tulemusel selgub, et taotleja on sel ajal või varem viibimisaega ületanud; |
| --- | --- |

g)

kas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tehtud otsingu tulemusel selgub, et taotleja on sel ajal või varem viibimisaega ületanud;

| h) | kas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis on märge, et taotleja on saanud sisenemiskeelu; |
| --- | --- |

h)

kas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis on märge, et taotleja on saanud sisenemiskeelu;

| i) | kas VISis on taotleja suhtes tehtud otsus lühiajalise viisa andmisest keeldumise või sellise viisa tühistamise või kehtetuks tunnistamise kohta; |
| --- | --- |

i)

kas VISis on taotleja suhtes tehtud otsus lühiajalise viisa andmisest keeldumise või sellise viisa tühistamise või kehtetuks tunnistamise kohta;

| j) | kas taotluses esitatud andmed vastavad Europoli andmetes salvestatud andmetele; |
| --- | --- |

j)

kas taotluses esitatud andmed vastavad Europoli andmetes salvestatud andmetele;

| k) | kas taotleja on registreeritud Eurodacis; |
| --- | --- |

k)

kas taotleja on registreeritud Eurodacis;

| l) | kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele sellisele reisidokumendile, mis on registreeritud TDAWN-andmebaasis olevas toimikus; |
| --- | --- |

l)

kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele sellisele reisidokumendile, mis on registreeritud TDAWN-andmebaasis olevas toimikus;

| m) | kas alaealise taotleja puhul on tema vanema õigusi teostava isiku või seadusliku eestkostja kohta SISis hoiatusteade, et:






  i) | teda otsitakse taga Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmise või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks; |
| --- | --- | --- |

m)

kas alaealise taotleja puhul on tema vanema õigusi teostava isiku või seadusliku eestkostja kohta SISis hoiatusteade, et:

i)

teda otsitakse taga Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmise või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks;

| ii) | tema kohta on SISi sisestatud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeld; |
| --- | --- |

ii)

tema kohta on SISi sisestatud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeld;

| n) | kas taotleja on isik, kelle andmed on salvestatud ECRIS-TCNi, milles neile on lisatud märge vastavalt määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punktile c; neid andmeid kasutab üksnes ETIASe kesküksus käesoleva määruse artikli 22 kohaselt kontrollide tegemiseks ja ETIASe riiklikud üksused käesoleva määruse artikli 25a lõike 2 kohaselt riikide karistusregistrites olevate andmetega tutvumiseks; ETIASe riiklikud üksused tutvuvad riikide karistusregistrites olevate andmetega enne käesoleva määruse artikli 26 osutatud hinnangute andmist ja otsuste tegemist ning kohaldatavuse korral enne käesoleva määruse artikli 28 kohaste hinnangute ja arvamuste andmist; |
| --- | --- |

n)

kas taotleja on isik, kelle andmed on salvestatud ECRIS-TCNi, milles neile on lisatud märge vastavalt määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punktile c; neid andmeid kasutab üksnes ETIASe kesküksus käesoleva määruse artikli 22 kohaselt kontrollide tegemiseks ja ETIASe riiklikud üksused käesoleva määruse artikli 25a lõike 2 kohaselt riikide karistusregistrites olevate andmetega tutvumiseks; ETIASe riiklikud üksused tutvuvad riikide karistusregistrites olevate andmetega enne käesoleva määruse artikli 26 osutatud hinnangute andmist ja otsuste tegemist ning kohaldatavuse korral enne käesoleva määruse artikli 28 kohaste hinnangute ja arvamuste andmist;

| o) | kas taotleja kohta on SISi sisestatud hoiatusteade tagasisaatmise kohta.“ |
| --- | --- |

o)

kas taotleja kohta on SISi sisestatud hoiatusteade tagasisaatmise kohta.“

| 10) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   ETIASe kesküksuses andmetega tutvumisel antakse ETIASe kesküksusele juurdepääs taotlustoimikule ja sellega lingitud taotlustoimiku(te)le, samuti kõigile artikli 20 lõigete 2, 3 ja 5 kohase automaatse kontrolli tulemusel saadud päringutabamustele ning ETIASe kesksüsteemi poolt artikli 20 lõigete 7 ja 8 kohaselt kindlaks tehtud teabele.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   ETIASe kesküksuses andmetega tutvumisel antakse ETIASe kesküksusele juurdepääs taotlustoimikule ja sellega lingitud taotlustoimiku(te)le, samuti kõigile artikli 20 lõigete 2, 3 ja 5 kohase automaatse kontrolli tulemusel saadud päringutabamustele ning ETIASe kesksüsteemi poolt artikli 20 lõigete 7 ja 8 kohaselt kindlaks tehtud teabele.“;

| b) | lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ETIASe kesksüsteemis olevad andmed;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ETIASe kesksüsteemis olevad andmed;“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kui andmed vastavad taotleja andmetele, kui kahtlused taotleja isikusamasuses jäävad püsima või kui artikli 20 lõike 4 kohase automaatse kontrolliga on saadud päringutabamus, menetletakse taotlust mitteautomaatselt artiklis 26 sätestatud korras.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui andmed vastavad taotleja andmetele, kui kahtlused taotleja isikusamasuses jäävad püsima või kui artikli 20 lõike 4 kohase automaatse kontrolliga on saadud päringutabamus, menetletakse taotlust mitteautomaatselt artiklis 26 sätestatud korras.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „7.   ETIASe infosüsteemis registreeritakse kõik ETIASe kesküksuse poolt lõigete 2–6 alusel tehtavate kontrollide andmetöötlustoimingud. Registreeritud toimingute kohta luuakse kanded, mis kantakse taotlustoimikusse automaatselt. Need sisaldavad iga toimingu kuupäeva ja kellaaega, saadud päringutabamusega seotud andmeid, lõigete 2–6 alusel mitteautomaatselt menetlenud töötaja andmeid ning kontrollimise tulemust ja vastavat põhjendust.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„7.   ETIASe infosüsteemis registreeritakse kõik ETIASe kesküksuse poolt lõigete 2–6 alusel tehtavate kontrollide andmetöötlustoimingud. Registreeritud toimingute kohta luuakse kanded, mis kantakse taotlustoimikusse automaatselt. Need sisaldavad iga toimingu kuupäeva ja kellaaega, saadud päringutabamusega seotud andmeid, lõigete 2–6 alusel mitteautomaatselt menetlenud töötaja andmeid ning kontrollimise tulemust ja vastavat põhjendust.“

| 11) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | hoiatusteade diskreetse kontrolli, uurimise eesmärgil küsitlemise või erikontrolli alla kuuluvate isikute kohta.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

hoiatusteade diskreetse kontrolli, uurimise eesmärgil küsitlemise või erikontrolli alla kuuluvate isikute kohta.“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui lõikes 1 osutatud võrdlemine annab ühe või mitu päringutabamust, saadab ETIASe kesksüsteem automaatse teate ETIASe kesküksusele. Pärast teate saamist pääseb ETIASe kesküksus artikli 11 lõike 8 kohaselt juurde taotlustoimikule ja sellega seotud muudele taotlustoimikutele, et kontrollida, kas taotleja isikuandmed vastavad neile isikuandmetele, millega seoses on see päringutabamus saadud, ning kui vastavus leiab kinnitust, saadab ETIASe kesksüsteem automaatse teate selle hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroole. SIRENE büroo kontrollib veel, kas taotleja isikuandmed vastavad selles hoiatuses sisalduvatele isikuandmetele, mis päringutabamuse andis, ja võtab asjakohaseid järelmeetmeid.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Kui lõikes 1 osutatud võrdlemine annab ühe või mitu päringutabamust, saadab ETIASe kesksüsteem automaatse teate ETIASe kesküksusele. Pärast teate saamist pääseb ETIASe kesküksus artikli 11 lõike 8 kohaselt juurde taotlustoimikule ja sellega seotud muudele taotlustoimikutele, et kontrollida, kas taotleja isikuandmed vastavad neile isikuandmetele, millega seoses on see päringutabamus saadud, ning kui vastavus leiab kinnitust, saadab ETIASe kesksüsteem automaatse teate selle hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroole. SIRENE büroo kontrollib veel, kas taotleja isikuandmed vastavad selles hoiatuses sisalduvatele isikuandmetele, mis päringutabamuse andis, ja võtab asjakohaseid järelmeetmeid.“;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:

  „Kui päringutabamus on seotud tagasisaatmist käsitleva hoiatusteatega, kontrollib hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroo koostöös asjaomase ETIASe riikliku üksusega, kas tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate kustutamine kooskõlas määruse (EL) 2018/1860 artikli 14 lõikega 1 ning riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate sisestamine kooskõlas määruse (EL) 2018/1861 artikli 24 lõikega 3 on vajalikud.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Kui päringutabamus on seotud tagasisaatmist käsitleva hoiatusteatega, kontrollib hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroo koostöös asjaomase ETIASe riikliku üksusega, kas tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate kustutamine kooskõlas määruse (EL) 2018/1860 artikli 14 lõikega 1 ning riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate sisestamine kooskõlas määruse (EL) 2018/1861 artikli 24 lõikega 3 on vajalikud.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui lõike 1 kohaselt saadakse päringutabamus, lisab ETIASe kesksüsteem taotlustoimikusse viite sellele tabamusele. See viide on nähtav ja juurdepääsetav üksnes ETIASe kesküksusele ja SIRENE büroole, keda on teavitatud kooskõlas lõikega 3, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega on ette nähtud muud piirangud.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui lõike 1 kohaselt saadakse päringutabamus, lisab ETIASe kesksüsteem taotlustoimikusse viite sellele tabamusele. See viide on nähtav ja juurdepääsetav üksnes ETIASe kesküksusele ja SIRENE büroole, keda on teavitatud kooskõlas lõikega 3, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega on ette nähtud muud piirangud.“

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 25a
  Muude ELi infosüsteemide kasutamine taotluste mitteautomaatseks menetlemiseks ETIASe riiklikes üksustes

  1.   Ilma et see piiraks artikli 13 lõike 1 kohaldamist, saavad ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajad, kes vaatavad läbi reisiloataotlusi ja teevad nende kohta otsuseid kooskõlas artikliga 26, vahetu juurdepääsu muudele ELi infosüsteemidele ja võimaluse tutvuda neis sisalduvate andmetega kirjutuskaitstud vormis. ETIASe riiklikud üksused võivad tutvuda






  a) | määruse (EL) 2017/2226 artiklites 16, 17 ja 18 osutatud andmetega; |
| --- | --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 25a

Muude ELi infosüsteemide kasutamine taotluste mitteautomaatseks menetlemiseks ETIASe riiklikes üksustes

1.   Ilma et see piiraks artikli 13 lõike 1 kohaldamist, saavad ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajad, kes vaatavad läbi reisiloataotlusi ja teevad nende kohta otsuseid kooskõlas artikliga 26, vahetu juurdepääsu muudele ELi infosüsteemidele ja võimaluse tutvuda neis sisalduvate andmetega kirjutuskaitstud vormis. ETIASe riiklikud üksused võivad tutvuda

a)

määruse (EL) 2017/2226 artiklites 16, 17 ja 18 osutatud andmetega;

| b) | määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklites 9–14 osutatud andmetega; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklites 9–14 osutatud andmetega;

| c) | määruse (EL) 2018/1861 artiklis 20 osutatud andmetega, mida on töödeldud kõnealuse määruse artiklite 24, 25 ja 26 kohaldamise eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2018/1861 artiklis 20 osutatud andmetega, mida on töödeldud kõnealuse määruse artiklite 24, 25 ja 26 kohaldamise eesmärgil;

| d) | määruse (EL) 2018/1862 artiklis 20 osutatud andmetega, mida on töödeldud kõnealuse määruse artikli 26 ning artikli 38 lõike 2 punktide k ja l kohaldamise eesmärgil; |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) 2018/1862 artiklis 20 osutatud andmetega, mida on töödeldud kõnealuse määruse artikli 26 ning artikli 38 lõike 2 punktide k ja l kohaldamise eesmärgil;

| e) | määruse (EL) 2018/1860 artiklis 4 osutatud andmetega, mida on töödeldud kõnealuse määruse artikli 3 kohaldamise eesmärgil. |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) 2018/1860 artiklis 4 osutatud andmetega, mida on töödeldud kõnealuse määruse artikli 3 kohaldamise eesmärgil.

2.   Kui päringutabamus saadakse artikli 20 lõike 2 punkti n kohase kontrolli tulemusel, on ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eesmärgil kooskõlas liikmesriigi õigusega otsene või kaudne juurdepääs ka oma liikmesriigi karistusregistrite asjakohastele andmetele, et hankida teavet määruses (EL) 2019/816 määratletud kolmandate riikide kodanike kohta, kes on mõistetud süüdi terroriakti või mõne muu käesoleva määruse lisas loetletud kuriteo toimepanemise eest.“

| 13) | Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | hindab julgeoleku- või ebaseadusliku sisserände ohtu ning otsustab, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda, kui päringutabamus vastab ühele artikli 20 lõike 2 punktis b ja punktides d–o osutatud kontrollile.“; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

hindab julgeoleku- või ebaseadusliku sisserände ohtu ning otsustab, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda, kui päringutabamus vastab ühele artikli 20 lõike 2 punktis b ja punktides d–o osutatud kontrollile.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Kui artikli 20 lõike 2 punkti o kohane automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse, siis vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus:






  a) | keeldub taotlejale reisiloa andmisest, kui artikli 23 lõike 2 kolmanda lõigu kohase kontrollimise tulemusel kustutati tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade ning sisestati riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Kui artikli 20 lõike 2 punkti o kohane automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse, siis vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus:

a)

keeldub taotlejale reisiloa andmisest, kui artikli 23 lõike 2 kolmanda lõigu kohase kontrollimise tulemusel kustutati tagasisaatmist käsitlev hoiatusteade ning sisestati riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade;

| b) | kõigil muudel juhtudel hindab julgeoleku- või ebaseadusliku sisserände ohtu ning otsustab, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda. |
| --- | --- |

b)

kõigil muudel juhtudel hindab julgeoleku- või ebaseadusliku sisserände ohtu ning otsustab, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda.

Andmed sisestanud liikmesriigi ETIASe riiklik üksus konsulteerib oma SIRENE bürooga, et kindlaks teha, kas tagasisaatmist käsitleva hoiatusteate kustutamine kooskõlas määruse (EL) 2018/1860 artikli 14 lõikega 1 ning, kui see on asjakohane, riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitleva hoiatusteate sisestamine kooskõlas määruse (EL) 2018/1861 artikli 24 lõikega 3 on vajalikud.“;

| c) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

  „Kui artikli 20 lõike 2 punkti n kohane automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse, kuid nimetatud lõike punkti c kohasest päringutabamusest ei ole teatatud, pöörab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus sellise päringutabamuse puudumisele julgeolekuohu hindamisel erilist tähelepanu, et otsustada, kas anda reisiluba või selle andmisest keelduda.“ |
| --- | --- |

c)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Kui artikli 20 lõike 2 punkti n kohane automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse, kuid nimetatud lõike punkti c kohasest päringutabamusest ei ole teatatud, pöörab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus sellise päringutabamuse puudumisele julgeolekuohu hindamisel erilist tähelepanu, et otsustada, kas anda reisiluba või selle andmisest keelduda.“

| 14) | Artikli 28 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

  „Artikli 26 kohaseks mitteautomaatseks menetlemiseks on põhjendatud positiivne või negatiivne arvamus nähtav üksnes konsulteeritud liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele ja vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele.“ |
| --- | --- |

14)

Artikli 28 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Artikli 26 kohaseks mitteautomaatseks menetlemiseks on põhjendatud positiivne või negatiivne arvamus nähtav üksnes konsulteeritud liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele ja vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele.“

| 15) | Artikli 37 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Taotlejal, kellele keelduti reisiluba andmast, on õigus otsus edasi kaevata. Kaebus esitatakse taotluse kohta otsuse teinud liikmesriigis kooskõlas selle liikmesriigi õigusega. Kaebuse esitamise menetluse käigus võimaldatakse kaebuse esitajale juurdepääs taotlustoimikus sisalduvale teabele vastavalt käesoleva määruse artiklis 56 osutatud andmekaitsereeglitele. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus teavitab taotlejaid kaebuse esitamise menetlusest. Kõnealune teave antakse määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas toodud loetelusse kuuluva riigi, mille kodanik taotleja on, ühes ametlikus keeles.“ |
| --- | --- |

15)

Artikli 37 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Taotlejal, kellele keelduti reisiluba andmast, on õigus otsus edasi kaevata. Kaebus esitatakse taotluse kohta otsuse teinud liikmesriigis kooskõlas selle liikmesriigi õigusega. Kaebuse esitamise menetluse käigus võimaldatakse kaebuse esitajale juurdepääs taotlustoimikus sisalduvale teabele vastavalt käesoleva määruse artiklis 56 osutatud andmekaitsereeglitele. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus teavitab taotlejaid kaebuse esitamise menetlusest. Kõnealune teave antakse määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas toodud loetelusse kuuluva riigi, mille kodanik taotleja on, ühes ametlikus keeles.“

| 16) | Artikli 41 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui SISi sisestatakse uus riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade või teade reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastaselt omandamise või kehtetuks tunnistamise kohta, teavitab SIS sellest ETIASe kesksüsteemi, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist. ETIASe kesksüsteem kontrollib, kas uus hoiatusteade vastab mõnele kehtivale reisiloale. Vastavuse korral edastab ETIASe kesksüsteem taotlustoimiku hoiatusteate sisestanud liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele. Kui on sisestatud uus riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade, peab ETIASe riiklik üksus reisiloa kehtetuks tunnistama. Kui reisiluba on seotud reisidokumendiga, mis on SISis või Interpol SLTD andmebaasis kuulutatud kadunuks, varastatuks, õigusvastaselt omandatuks või kehtetuks, menetleb ETIASe riiklik üksus taotlustoimikut mitteautomaatselt.“ |
| --- | --- |

16)

Artikli 41 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui SISi sisestatakse uus riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade või teade reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastaselt omandamise või kehtetuks tunnistamise kohta, teavitab SIS sellest ETIASe kesksüsteemi, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist. ETIASe kesksüsteem kontrollib, kas uus hoiatusteade vastab mõnele kehtivale reisiloale. Vastavuse korral edastab ETIASe kesksüsteem taotlustoimiku hoiatusteate sisestanud liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele. Kui on sisestatud uus riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade, peab ETIASe riiklik üksus reisiloa kehtetuks tunnistama. Kui reisiluba on seotud reisidokumendiga, mis on SISis või Interpol SLTD andmebaasis kuulutatud kadunuks, varastatuks, õigusvastaselt omandatuks või kehtetuks, menetleb ETIASe riiklik üksus taotlustoimikut mitteautomaatselt.“

| 17) | Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui artikli 45 lõikes 1 osutatud päringu tegemine on ETIASe infosüsteemi mis tahes osa rikke tõttu tehniliselt võimatu, on vedajad vabastatud kohustusest kontrollida kehtiva reisiloa olemasolu. Kui sellise rikke avastab eu-LISA, teatab ETIASe kesküksus sellest vedajatele ja liikmesriikidele. Samuti annab ta vedajatele ja liikmesriikidele teada rikke parandamisest. Kui sellise rikke avastavad vedajad, võivad nad sellest teavitada ETIASe kesküksust. ETIASe kesküksus annab vedaja teatest liikmesriikidele viivitamata teada.“; |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui artikli 45 lõikes 1 osutatud päringu tegemine on ETIASe infosüsteemi mis tahes osa rikke tõttu tehniliselt võimatu, on vedajad vabastatud kohustusest kontrollida kehtiva reisiloa olemasolu. Kui sellise rikke avastab eu-LISA, teatab ETIASe kesküksus sellest vedajatele ja liikmesriikidele. Samuti annab ta vedajatele ja liikmesriikidele teada rikke parandamisest. Kui sellise rikke avastavad vedajad, võivad nad sellest teavitada ETIASe kesküksust. ETIASe kesküksus annab vedaja teatest liikmesriikidele viivitamata teada.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui artikli 45 lõikes 1 osutatud päringu tegemine on vedajale pikema aja vältel tehniliselt võimatu muudel põhjustel kui ETIASe infosüsteemi mis tahes osa rikke tõttu, teavitab vedaja ETIASe kesküksust. ETIASe kesküksus annab vedaja teatest liikmesriikidele viivitamata teada.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui artikli 45 lõikes 1 osutatud päringu tegemine on vedajale pikema aja vältel tehniliselt võimatu muudel põhjustel kui ETIASe infosüsteemi mis tahes osa rikke tõttu, teavitab vedaja ETIASe kesküksust. ETIASe kesküksus annab vedaja teatest liikmesriikidele viivitamata teada.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   ETIASe kesküksus pakub vedajatele operatiivtuge seoses lõigetega 1 ja 3. ETIASe kesküksus kehtestab standardse töökorra, milles selgitatakse, kuidas sellist tuge pakutakse. Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu üksikasjalikud reeglid antava toe ning selle andmise vahendite kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   ETIASe kesküksus pakub vedajatele operatiivtuge seoses lõigetega 1 ja 3. ETIASe kesküksus kehtestab standardse töökorra, milles selgitatakse, kuidas sellist tuge pakutakse. Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu üksikasjalikud reeglid antava toe ning selle andmise vahendite kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 18) | Artikli 47 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kas isikul on kehtiv reisidokument või mitte, sealhulgas see, kas tema seisund vastab artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud seisundile, ning artikli 44 alusel välja antud piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa puhul liikmesriik või liikmesriigid, kus see luba kehtib.“ |
| --- | --- | --- |

18)

Artikli 47 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kas isikul on kehtiv reisidokument või mitte, sealhulgas see, kas tema seisund vastab artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud seisundile, ning artikli 44 alusel välja antud piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa puhul liikmesriik või liikmesriigid, kus see luba kehtib.“

| 19) | Artiklisse 64 lisatakse järgmine lõige:

  „7.   Käesoleva artikli alusel isikuandmetele juurdepääsu õigus ei piira määruse (EL) 2018/1861 artikli 53 ja määruse (EL) 2018/1862 artikli 67 kohaldamist.“ |
| --- | --- |

19)

Artiklisse 64 lisatakse järgmine lõige:

„7.   Käesoleva artikli alusel isikuandmetele juurdepääsu õigus ei piira määruse (EL) 2018/1861 artikli 53 ja määruse (EL) 2018/1862 artikli 67 kohaldamist.“

| 20) | Artikli 73 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „eu-LISA arendab välja ETIASe kesksüsteemi, sealhulgas ETIASe jälgimisnimekirja, riiklikud liidesed, sidetaristu ja turvalise sidekanali ETIASe kesksüsteemi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kesksüsteemi vahel ning rakendab neid võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumist ja pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu:






  a) | artikli 6 lõikes 4, artikli 16 lõikes 10, artikli 17 lõikes 9, artiklis 31, artikli 35 lõikes 7, artikli 45 lõikes 2, artikli 54 lõikes 2, artikli 74 lõikes 5, artikli 84 lõikes 2 ja artikli 92 lõikes 8 sätestatud meetmed ning |
| --- | --- | --- |

20)

Artikli 73 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„eu-LISA arendab välja ETIASe kesksüsteemi, sealhulgas ETIASe jälgimisnimekirja, riiklikud liidesed, sidetaristu ja turvalise sidekanali ETIASe kesksüsteemi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kesksüsteemi vahel ning rakendab neid võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumist ja pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu:

a)

artikli 6 lõikes 4, artikli 16 lõikes 10, artikli 17 lõikes 9, artiklis 31, artikli 35 lõikes 7, artikli 45 lõikes 2, artikli 54 lõikes 2, artikli 74 lõikes 5, artikli 84 lõikes 2 ja artikli 92 lõikes 8 sätestatud meetmed ning

| b) | kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu võetud meetmed, mis on vajalikud ETIASe kesksüsteemi, riiklike liideste, sidetaristu, ETIASe kesksüsteemi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kesksüsteemi vahelise turvalise sidekanali ja vedajate võrguvärava arendamiseks ja tehniliseks rakendamiseks, eelkõige rakendusaktid, mis käsitlevad:






  i) | andmetele juurdepääsu kooskõlas artiklitega 22–29 ja artiklitega 33–53; |
| --- | --- | --- |

b)

kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu võetud meetmed, mis on vajalikud ETIASe kesksüsteemi, riiklike liideste, sidetaristu, ETIASe kesksüsteemi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kesksüsteemi vahelise turvalise sidekanali ja vedajate võrguvärava arendamiseks ja tehniliseks rakendamiseks, eelkõige rakendusaktid, mis käsitlevad:

i)

andmetele juurdepääsu kooskõlas artiklitega 22–29 ja artiklitega 33–53;

| ii) | andmete muutmist, kustutamist ja ennetähtaegset kustutamist kooskõlas artikliga 55; |
| --- | --- |

ii)

andmete muutmist, kustutamist ja ennetähtaegset kustutamist kooskõlas artikliga 55;

| iii) | logide pidamist ja logidele juurdepääsu kooskõlas artikliga 45 ja artikliga 69; |
| --- | --- |

iii)

logide pidamist ja logidele juurdepääsu kooskõlas artikliga 45 ja artikliga 69;

| iv) | toimimisnõudeid; |
| --- | --- |

iv)

toimimisnõudeid;

| v) | kirjeldusi tehniliste lahenduste kohta, mis võimaldavad ühendada kesksed juurdepääsupunktid kooskõlas artiklitega 51, 52 ja 53.“ |
| --- | --- |

v)

kirjeldusi tehniliste lahenduste kohta, mis võimaldavad ühendada kesksed juurdepääsupunktid kooskõlas artiklitega 51, 52 ja 53.“

| 21) | Artiklit 88 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | jõustunud on muude ELi infosüsteemide loomist käsitlevate õigusaktide, välja arvatud uuesti sõnastatud määruse (EL) nr 603/2013 vajalikud muudatused, millega nähakse ette koostalitlusvõime ETIASe infosüsteemiga käesoleva määruse artikli 11 tähenduses.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

21)

Artiklit 88 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

jõustunud on muude ELi infosüsteemide loomist käsitlevate õigusaktide, välja arvatud uuesti sõnastatud määruse (EL) nr 603/2013 vajalikud muudatused, millega nähakse ette koostalitlusvõime ETIASe infosüsteemiga käesoleva määruse artikli 11 tähenduses.“;

| ii) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | vastu on võetud artikli 11 lõigetes 9 ja 10, artikli 15 lõikes 5, artikli 17 lõigetes 3, 5 ja 6, artikli 18 lõikes 4, artikli 27 lõigetes 3 ja 5, artikli 33 lõigetes 2 ja 3, artikli 36 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 39 lõikes 2, artikli 45 lõikes 3, artikli 46 lõikes 4, artikli 48 lõikes 4, artikli 59 lõikes 4, artikli 73 lõike 3 punktis b, artikli 83 lõigetes 1, 3 ja 4 ning artikli 85 lõikes 3 osutatud meetmed;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

vastu on võetud artikli 11 lõigetes 9 ja 10, artikli 15 lõikes 5, artikli 17 lõigetes 3, 5 ja 6, artikli 18 lõikes 4, artikli 27 lõigetes 3 ja 5, artikli 33 lõigetes 2 ja 3, artikli 36 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 39 lõikes 2, artikli 45 lõikes 3, artikli 46 lõikes 4, artikli 48 lõikes 4, artikli 59 lõikes 4, artikli 73 lõike 3 punktis b, artikli 83 lõigetes 1, 3 ja 4 ning artikli 85 lõikes 3 osutatud meetmed;“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „6.   Artiklis 11 osutatud koostalitlusvõime ECRIS-TCNiga tekib siis, kui rakendatakse tööle ühine isikuandmete hoidla. ETIAS rakendatakse tööle olenemata sellest, kas koostalitlusvõime ECRIS-TCNiga on loodud.


  7.   ETIAS rakendatakse tööle olenemata sellest, kas Interpoli andmebaasides on võimalik teha päringuid, nagu on osutatud artiklis 12.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„6.   Artiklis 11 osutatud koostalitlusvõime ECRIS-TCNiga tekib siis, kui rakendatakse tööle ühine isikuandmete hoidla. ETIAS rakendatakse tööle olenemata sellest, kas koostalitlusvõime ECRIS-TCNiga on loodud.

7.   ETIAS rakendatakse tööle olenemata sellest, kas Interpoli andmebaasides on võimalik teha päringuid, nagu on osutatud artiklis 12.“

| 22) | Artiklit 89 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 6 lõikes 4, artikli 11 lõikes 9, artikli 17 lõigetes 3, 5 ja 6, artikli 18 lõikes 4, artikli 27 lõikes 3, artiklis 31, artikli 33 lõikes 2, artikli 36 lõikes 4, artikli 39 lõikes 2, artikli 54 lõikes 2, artikli 83 lõigetes 1 ja 3 ning artikli 85 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 9. oktoobrist 2018. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.“; |
| --- | --- | --- |

22)

Artiklit 89 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 6 lõikes 4, artikli 11 lõikes 9, artikli 17 lõigetes 3, 5 ja 6, artikli 18 lõikes 4, artikli 27 lõikes 3, artiklis 31, artikli 33 lõikes 2, artikli 36 lõikes 4, artikli 39 lõikes 2, artikli 54 lõikes 2, artikli 83 lõigetes 1 ja 3 ning artikli 85 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 9. oktoobrist 2018. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6 lõikes 4, artikli 11 lõikes 9, artikli 17 lõigetes 3, 5 ja 6, artikli 18 lõikes 4, artikli 27 lõikes 3, artiklis 31, artikli 33 lõikes 2, artikli 36 lõikes 4, artikli 39 lõikes 2, artikli 54 lõikes 2, artikli 83 lõigetes 1 ja 3 ja artikli 85 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6 lõikes 4, artikli 11 lõikes 9, artikli 17 lõigetes 3, 5 ja 6, artikli 18 lõikes 4, artikli 27 lõikes 3, artiklis 31, artikli 33 lõikes 2, artikli 36 lõikes 4, artikli 39 lõikes 2, artikli 54 lõikes 2, artikli 83 lõigetes 1 ja 3 ja artikli 85 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Artikli 6 lõike 4, artikli 11 lõike 9, artikli 17 lõigete 3, 5 ja 6, artikli 18 lõike 4, artikli 27 lõike 3, artikli 31, artikli 33 lõike 2, artikli 36 lõike 4, artikli 39 lõike 2, artikli 54 lõike 2, artikli 83 lõigete 1 ja 3 või artikli 85 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Artikli 6 lõike 4, artikli 11 lõike 9, artikli 17 lõigete 3, 5 ja 6, artikli 18 lõike 4, artikli 27 lõike 3, artikli 31, artikli 33 lõike 2, artikli 36 lõike 4, artikli 39 lõike 2, artikli 54 lõike 2, artikli 83 lõigete 1 ja 3 või artikli 85 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

| 23) | Artikli 90 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjoni abistab komitee, mis on loodud määruse (EL) 2017/2226 artikli 68 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.“ |
| --- | --- |

23)

Artikli 90 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjoni abistab komitee, mis on loodud määruse (EL) 2017/2226 artikli 68 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.“

| 24) | Artiklisse 92 lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Komisjon hindab ECRIS-TCNis ETIASe kesksüsteemi kaudu päringute tegemist ühe aasta möödumisel artikli 83 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi lõppemisest ja seejärel iga nelja aasta järel. Komisjon edastab hinnangud koos ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu arvamuse ja kõigi vajalike soovitustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Selleks et hinnata, mil määral on ECRIS-TCNis ETIASe kesksüsteemi kaudu päringute tegemine aidanud kaasa ETIASe eesmärgi saavutamisele, hõlmab esimeses lõigus osutatud hindamine järgmist:






  a) | ECRIS-TCNis seoses käesoleva määruse lisas loetletud terroriaktides süüdimõistmistega ja SISis seoses riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevate hoiatusteadetega sama taotluse kohta samal ajal saadud päringutabamuste arvu võrdlus; |
| --- | --- | --- |

24)

Artiklisse 92 lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Komisjon hindab ECRIS-TCNis ETIASe kesksüsteemi kaudu päringute tegemist ühe aasta möödumisel artikli 83 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi lõppemisest ja seejärel iga nelja aasta järel. Komisjon edastab hinnangud koos ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu arvamuse ja kõigi vajalike soovitustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Selleks et hinnata, mil määral on ECRIS-TCNis ETIASe kesksüsteemi kaudu päringute tegemine aidanud kaasa ETIASe eesmärgi saavutamisele, hõlmab esimeses lõigus osutatud hindamine järgmist:

a)

ECRIS-TCNis seoses käesoleva määruse lisas loetletud terroriaktides süüdimõistmistega ja SISis seoses riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevate hoiatusteadetega sama taotluse kohta samal ajal saadud päringutabamuste arvu võrdlus;

| b) | ECRIS-TCNis seoses käesoleva määruse lisas loetletud muude kuritegudega ja SISis seoses riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevate hoiatusteadetega sama taotluse kohta samal ajal saadud päringutabamuste arvu võrdlus; |
| --- | --- |

b)

ECRIS-TCNis seoses käesoleva määruse lisas loetletud muude kuritegudega ja SISis seoses riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlevate hoiatusteadetega sama taotluse kohta samal ajal saadud päringutabamuste arvu võrdlus;

| c) | taotluste puhul, mille ainus päringutabamus on ECRIS-TCNis, reisiloa andmisest keeldumiste arvu võrdlus ECRIS-TCNis päringu tulemusel saadud päringutabamuste koguarvuga. |
| --- | --- |

c)

taotluste puhul, mille ainus päringutabamus on ECRIS-TCNis, reisiloa andmisest keeldumiste arvu võrdlus ECRIS-TCNis päringu tulemusel saadud päringutabamuste koguarvuga.

ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu esitab käesolevas lõikes osutatud hindamise kohta arvamuse.

Vajaduse korral võib hindamisaruandele lisada seadusandlikud ettepanekud.“

| 25) | Artiklisse 96 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:

  „Artiklit 11b kohaldatakse alates 3. augustist 2021.“ |
| --- | --- |

25)

Artiklisse 96 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:

„Artiklit 11b kohaldatakse alates 3. augustist 2021.“

II PEATÜKK

MUUDE LIIDU ÕIGUSAKTIDE MUUTMINE

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 767/2008 muutmine

Määrust (EÜ) nr 767/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Juurdepääs VISile andmetega tutvumiseks antakse üksnes järgmiste asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele:






  a) | iga liikmesriigi ametiasutused ja liidu asutused, kellel on käesoleva määruse artiklites 15–22, artiklites 22g–22m ja artiklis 45e sätestatud eesmärkide kohane pädevus; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Juurdepääs VISile andmetega tutvumiseks antakse üksnes järgmiste asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele:

a)

iga liikmesriigi ametiasutused ja liidu asutused, kellel on käesoleva määruse artiklites 15–22, artiklites 22g–22m ja artiklis 45e sätestatud eesmärkide kohane pädevus;

| b) | ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused, mis on määratud vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artiklitele 7 ja 8, käesoleva määruse artiklite 18c ja 18d ning määruse (EL) 2018/1240 kohaldamiseks ning |
| --- | --- |

b)

ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused, mis on määratud vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artiklitele 7 ja 8, käesoleva määruse artiklite 18c ja 18d ning määruse (EL) 2018/1240 kohaldamiseks ning

| c) | iga liikmesriigi ametiasutused ja liidu asutused, kellel on määruse (EL) 2019/817 artiklites 20 ja 21 sätestatud eesmärkide kohane pädevus. |
| --- | --- |

c)

iga liikmesriigi ametiasutused ja liidu asutused, kellel on määruse (EL) 2019/817 artiklites 20 ja 21 sätestatud eesmärkide kohane pädevus.

Juurdepääs tagatakse ainult sellises ulatuses, mis on vajalik liikmesriigi ametiasutuste ja liidu asutuste ülesannete täitmiseks kooskõlas nende eesmärkidega ja mis on taotletavate eesmärkidega proportsionaalne.“

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 18b
  Koostalitlusvõime ETIASega

  1.   Alates ETIASe töölerakendamise alguskuupäevast, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2018/1240 artikli 88 lõikes 1, liidestatakse VIS Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaseid automaatseid kontrolle.


  2.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid võimaldavad teha nimetatud määruse artiklis 20 ette nähtud kontrolle ning artiklites 22 ja 26 ette nähtud edasisi kontrolle.
  ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktis i osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 ETIASe andmeid VISi andmetega, kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud vastavustabelis loetletud andmeid.



  Artikkel 18c
  ETIASe kesküksuse juurdepääs VISi andmetele

  1.   ETIASe kesküksusel on õigus saada talle määrusega (EL) 2018/1240 antud ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurdepääs asjakohastele VISi andmetele ja neis otsinguid teha.


  2.   Kui ETIASe kesküksuse kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 22 tehtud kontroll kinnitab, et ETIASe taotlustoimikus registreeritud andmed ning VISi andmed langevad kokku või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, kohaldatakse nimetatud määruse artiklis 26 sätestatud menetlust.



  Artikkel 18d
  VISi kasutamine taotluste mitteautomaatseks menetlemiseks ETIASe riiklikes üksustes

  1.   VISis andmetega tutvumiseks kasutavad määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõikes 1 osutatud ETIASe riiklikud üksused samu tähtnumbrilisi andmeid, mida kasutatakse nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohasteks automaatseteks kontrollideks.


  2.   ETIASe riiklikud üksused saavad määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõike 2 kohaseks reisiloataotluste läbivaatamiseks ajutise juurdepääsu VISile, et selle andmetega kirjutuskaitstud vormis tutvuda. ETIASe riiklikud üksused võivad tutvuda käesoleva määruse artiklites 9–14 osutatud andmetega.


  3.   Pärast seda, kui ETIASe riiklikud üksused on VISis andmetega tutvunud, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõikes 1, registreerivad ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajad andmetega tutvumise tulemuse ainult ETIASe taotlustoimikutes.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 18b

Koostalitlusvõime ETIASega

1.   Alates ETIASe töölerakendamise alguskuupäevast, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2018/1240 artikli 88 lõikes 1, liidestatakse VIS Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaseid automaatseid kontrolle.

2.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid võimaldavad teha nimetatud määruse artiklis 20 ette nähtud kontrolle ning artiklites 22 ja 26 ette nähtud edasisi kontrolle.

ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktis i osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 ETIASe andmeid VISi andmetega, kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud vastavustabelis loetletud andmeid.

Artikkel 18c

ETIASe kesküksuse juurdepääs VISi andmetele

1.   ETIASe kesküksusel on õigus saada talle määrusega (EL) 2018/1240 antud ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurdepääs asjakohastele VISi andmetele ja neis otsinguid teha.

2.   Kui ETIASe kesküksuse kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 22 tehtud kontroll kinnitab, et ETIASe taotlustoimikus registreeritud andmed ning VISi andmed langevad kokku või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, kohaldatakse nimetatud määruse artiklis 26 sätestatud menetlust.

Artikkel 18d

VISi kasutamine taotluste mitteautomaatseks menetlemiseks ETIASe riiklikes üksustes

1.   VISis andmetega tutvumiseks kasutavad määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõikes 1 osutatud ETIASe riiklikud üksused samu tähtnumbrilisi andmeid, mida kasutatakse nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohasteks automaatseteks kontrollideks.

2.   ETIASe riiklikud üksused saavad määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõike 2 kohaseks reisiloataotluste läbivaatamiseks ajutise juurdepääsu VISile, et selle andmetega kirjutuskaitstud vormis tutvuda. ETIASe riiklikud üksused võivad tutvuda käesoleva määruse artiklites 9–14 osutatud andmetega.

3.   Pärast seda, kui ETIASe riiklikud üksused on VISis andmetega tutvunud, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõikes 1, registreerivad ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajad andmetega tutvumise tulemuse ainult ETIASe taotlustoimikutes.“

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 34a
  Logide pidamine, et tagada koostalitlusvõime ETIASega
  Iga määruse (EL) 2018/1240 artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaselt VISis ja ETIASes tehtud andmetöötlustoimingu kohta peetakse logi kooskõlas käesoleva määruse artikliga 34 ja määruse (EL) 2018/1240 artikliga 69.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 34a

Logide pidamine, et tagada koostalitlusvõime ETIASega

Iga määruse (EL) 2018/1240 artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaselt VISis ja ETIASes tehtud andmetöötlustoimingu kohta peetakse logi kooskõlas käesoleva määruse artikliga 34 ja määruse (EL) 2018/1240 artikliga 69.“

| 4) | Lisa nimetatakse ümber I lisaks ja lisatakse järgmine lisa:


  „II LISA
  Vastavustabel






  Määruse (EL) 2018/1240 artikli 17 lõikes 2 osutatud andmed, mille on saatnud ETIASe kesksüsteem | Käesoleva määruse artikli 9 lõikes 4 osutatud vastavad VISi andmed, millega ETIASe andmeid tuleb võrrelda |
| --- | --- | --- |
| perekonnanimi | perekonnanimed |
| sünnijärgne perekonnanimi | sünnijärgne perekonnanimi (varasem perekonnanimi (varasemad perekonnanimed)); |
| eesnimi (-nimed) | eesnimi (-nimed) |
| sünniaeg | sünniaeg |
| sünnikoht | sünnikoht |
| sünniriik | sünniriik |
| sugu | sugu |
| praegune kodakondsus | praegune kodakondsus või praegused kodakondsused ja sünnijärgne kodakondsus |
| muud kodakondsused (kui neid on) | praegune kodakondsus või praegused kodakondsused ja sünnijärgne kodakondsus |
| reisidokumendi liik | reisidokumendi liik |
| reisidokumendi number | reisidokumendi number |
| reisidokumendi välja andnud riik | riik, mis reisidokumendi välja andis. |

4)

Lisa nimetatakse ümber I lisaks ja lisatakse järgmine lisa:

„II LISA

Vastavustabel

Määruse (EL) 2018/1240 artikli 17 lõikes 2 osutatud andmed, mille on saatnud ETIASe kesksüsteem

Käesoleva määruse artikli 9 lõikes 4 osutatud vastavad VISi andmed, millega ETIASe andmeid tuleb võrrelda

perekonnanimi

perekonnanimed

sünnijärgne perekonnanimi

sünnijärgne perekonnanimi (varasem perekonnanimi (varasemad perekonnanimed));

eesnimi (-nimed)

eesnimi (-nimed)

sünniaeg

sünniaeg

sünnikoht

sünnikoht

sünniriik

sünniriik

sugu

sugu

praegune kodakondsus

praegune kodakondsus või praegused kodakondsused ja sünnijärgne kodakondsus

muud kodakondsused (kui neid on)

praegune kodakondsus või praegused kodakondsused ja sünnijärgne kodakondsus

reisidokumendi liik

reisidokumendi liik

reisidokumendi number

reisidokumendi number

reisidokumendi välja andnud riik

riik, mis reisidokumendi välja andis.

Artikkel 3

Määruse (EL) 2017/2226 muutmine

Määrust (EL) 2017/2226 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „k) | toetada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (*8) loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) eesmärke. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 6 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„k)

toetada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (*8) loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) eesmärke.

*8

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).“
  "

*8

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 8a
  Automaatne menetlus ETIASega

  1.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 6 lõike 2 punktis da osutatud turvalist sidekanalit kasutav automaatne menetlus võimaldab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemil teha või ajakohastada kandeid viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodaniku riiki sisenemise või riigist lahkumise või talle antud sisenemiskeelu kohta vastavalt käesoleva määruse artiklitele 14, 17 ja 18.
  Kui viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodaniku kohta on tehtud riiki sisenemise või riigist lahkumise kanne või kanne sisenemiskeelu kohta, võimaldab esimeses lõigus osutatud automaatne menetlus riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemil:






  a) | saata ETIASe kesksüsteemi päring ja importida sealt määruse (EL) 2018/1240 artikli 47 lõikes 2 osutatud teave, taotluse number ja ETIASe reisiloa kehtivusaja lõppkuupäev; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 8a

Automaatne menetlus ETIASega

1.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 6 lõike 2 punktis da osutatud turvalist sidekanalit kasutav automaatne menetlus võimaldab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemil teha või ajakohastada kandeid viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodaniku riiki sisenemise või riigist lahkumise või talle antud sisenemiskeelu kohta vastavalt käesoleva määruse artiklitele 14, 17 ja 18.

Kui viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodaniku kohta on tehtud riiki sisenemise või riigist lahkumise kanne või kanne sisenemiskeelu kohta, võimaldab esimeses lõigus osutatud automaatne menetlus riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemil:

a)

saata ETIASe kesksüsteemi päring ja importida sealt määruse (EL) 2018/1240 artikli 47 lõikes 2 osutatud teave, taotluse number ja ETIASe reisiloa kehtivusaja lõppkuupäev;

| b) | ajakohastada riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmeid vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõikele 2 ning |
| --- | --- |

b)

ajakohastada riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmeid vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõikele 2 ning

| c) | ajakohastada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kanne sisenemiskeelu kohta vastavalt käesoleva määruse artikli 18 lõike 1 punktile b. |
| --- | --- |

c)

ajakohastada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kanne sisenemiskeelu kohta vastavalt käesoleva määruse artikli 18 lõike 1 punktile b.

2.   Automaatne menetlus, mis kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 6 lõike 2 punktis da osutatud turvalist sidekanalit, võimaldab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemil töödelda ETIASe kesksüsteemist saadud päringuid ja saata vastavad vastused kooskõlas nimetatud määruse artikliga 11c ja artikli 41 lõikega 8. Vajaduse korral registreerib riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteem asjaolu, et ETIASe kesksüsteemi tuleb saata teade niipea, kui on registreeritud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed, mis näitavad, et reisiloa kehtetuks tunnistamist taotlenud taotleja on liikmesriigi territooriumilt lahkunud.

Artikkel 8b

Koostalitlusvõime ETIASega

1.   Alates ETIASe töölerakendamise alguskuupäevast, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2018/1240 artikli 88 lõikes 1, liidestatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteem Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaseid automaatseid kontrolle.

2.   Piiramata määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 kohaldamist, võimaldavad nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohased automaatsed kontrollid teha nimetatud määruse artiklis 20 osutatud kontrolle ning nimetatud määruse artiklites 22 ja 26 osutatud edasisi kontrolle.

ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktides g ja h osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 ETIASe andmeid riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetega, kasutades käesoleva määruse III lisas esitatud vastavustabelis loetletud andmeid.

Määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktides g ja h osutatud kontrollide tegemine ei piira nimetatud määruse artikli 24 lõikes 3 sätestatud erinormide kohaldamist.“

| 3) | Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile pääsevad kirjutuskaitstud vormis riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetega tutvumiseks juurde määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 kohaselt määratud ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajad.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile pääsevad kirjutuskaitstud vormis riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetega tutvumiseks juurde määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 kohaselt määratud ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajad.“

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 13a
  Varumenetlus juhuks, kui vedajatel puudub tehnilistel põhjustel juurdepääs andmetele

  1.   Kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi mis tahes osa rikke tõttu on tehniliselt võimatu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolli teha, vabastatakse vedajad kohustusest kontrollida, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on oma viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud. Kui sellise rikke avastab eu-LISA, teatab ETIASe kesküksus sellest vedajatele ja liikmesriikidele. Samuti annab ta vedajatele ja liikmesriikidele teada rikke parandamisest. Kui sellise rikke avastavad vedajad, võivad nad sellest teavitada ETIASe kesküksust. ETIASe kesküksus annab vedaja teatest liikmesriikidele viivitamata teada.


  2.   Kui artikli 13 lõikes 3 osutatud kontroll on vedajale pikema aja vältel tehniliselt võimatu muudel põhjustel kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi mis tahes osa rikke tõttu, teavitab vedaja sellest ETIASe kesküksust. ETIASe kesküksus annab vedaja teatest liikmesriikidele viivitamata teada.


  3.   Komisjon kehtestab käesolevas artiklis osutatud varumenetluse üksikasjad rakendusaktiga. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.


  4.   ETIASe kesküksus pakub vedajatele operatiivtuge seoses lõigetega 1 ja 2. ETIASe kesküksus kehtestab standardse töökorra, milles selgitatakse, kuidas sellist tuge pakutakse. Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu üksikasjalikud reeglid antava toe ning selle andmise vahendite kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 13a

Varumenetlus juhuks, kui vedajatel puudub tehnilistel põhjustel juurdepääs andmetele

1.   Kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi mis tahes osa rikke tõttu on tehniliselt võimatu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolli teha, vabastatakse vedajad kohustusest kontrollida, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on oma viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud. Kui sellise rikke avastab eu-LISA, teatab ETIASe kesküksus sellest vedajatele ja liikmesriikidele. Samuti annab ta vedajatele ja liikmesriikidele teada rikke parandamisest. Kui sellise rikke avastavad vedajad, võivad nad sellest teavitada ETIASe kesküksust. ETIASe kesküksus annab vedaja teatest liikmesriikidele viivitamata teada.

2.   Kui artikli 13 lõikes 3 osutatud kontroll on vedajale pikema aja vältel tehniliselt võimatu muudel põhjustel kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi mis tahes osa rikke tõttu, teavitab vedaja sellest ETIASe kesküksust. ETIASe kesküksus annab vedaja teatest liikmesriikidele viivitamata teada.

3.   Komisjon kehtestab käesolevas artiklis osutatud varumenetluse üksikasjad rakendusaktiga. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   ETIASe kesküksus pakub vedajatele operatiivtuge seoses lõigetega 1 ja 2. ETIASe kesküksus kehtestab standardse töökorra, milles selgitatakse, kuidas sellist tuge pakutakse. Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu üksikasjalikud reeglid antava toe ning selle andmise vahendite kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 5) | Artikli 17 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tuleb sisestada veel järgmised andmed:






  a) | ETIASe taotluse number; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 17 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tuleb sisestada veel järgmised andmed:

a)

ETIASe taotluse number;

| b) | ETIASe reisiloa kehtivusaja lõppkuupäev; |
| --- | --- |

b)

ETIASe reisiloa kehtivusaja lõppkuupäev;

| c) | piiratud territoriaalse kehtivusega ETIASe reisiloa korral liikmesriik või -riigid, kus see luba kehtib.“ |
| --- | --- |

c)

piiratud territoriaalse kehtivusega ETIASe reisiloa korral liikmesriik või -riigid, kus see luba kehtib.“

| 6) | Artikli 18 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul käesoleva määruse artikli 17 lõigete 1 ja 2 alusel nõutavad tähtnumbrilised andmed;“. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 18 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul käesoleva määruse artikli 17 lõigete 1 ja 2 alusel nõutavad tähtnumbrilised andmed;“.

| 7) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 25a
  ETIASe kesküksuse juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetele

  1.   ETIASe kesküksusel on õigus saada talle määrusega (EL) 2018/1240 antud ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurdepääs asjakohastele riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetele ja neis otsinguid teha.


  2.   Kui ETIASe kesküksuse kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 22 tehtud kontroll kinnitab, et ETIASe taotlustoimikus registreeritud andmed ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed langevad kokku või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, kohaldatakse nimetatud määruse artiklis 26 sätestatud menetlust.



  Artikkel 25b
  Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine taotluste mitteautomaatseks menetlemiseks ETIASe riiklikes üksustes

  1.   Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis andmetega tutvumiseks kasutavad määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõikes 1 osutatud ETIASe riiklikud üksused samu tähtnumbrilisi andmeid, mida kasutatakse nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohasteks automaatseteks kontrollideks.


  2.   ETIASe riiklikud üksused saavad määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõike 2 kohaseks reisiloataotluste läbivaatamiseks juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile ja võimaluse selle andmetega kirjutuskaitstud vormis tutvuda. ETIASe riiklikud üksused võivad tutvuda käesoleva määruse artiklites 16–18 osutatud andmetega, ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 kohaldamist.


  3.   Pärast seda, kui ETIASe riiklikud üksused on tutvunud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis säilitatavate andmetega, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõikes 1, registreerivad ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajad ETIASe taotlustoimikutes ainult andmetega tutvumise tulemuse.“ |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 25a

ETIASe kesküksuse juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetele

1.   ETIASe kesküksusel on õigus saada talle määrusega (EL) 2018/1240 antud ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurdepääs asjakohastele riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetele ja neis otsinguid teha.

2.   Kui ETIASe kesküksuse kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 22 tehtud kontroll kinnitab, et ETIASe taotlustoimikus registreeritud andmed ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed langevad kokku või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, kohaldatakse nimetatud määruse artiklis 26 sätestatud menetlust.

Artikkel 25b

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine taotluste mitteautomaatseks menetlemiseks ETIASe riiklikes üksustes

1.   Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis andmetega tutvumiseks kasutavad määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõikes 1 osutatud ETIASe riiklikud üksused samu tähtnumbrilisi andmeid, mida kasutatakse nimetatud määruse artikli 20, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohasteks automaatseteks kontrollideks.

2.   ETIASe riiklikud üksused saavad määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõike 2 kohaseks reisiloataotluste läbivaatamiseks juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile ja võimaluse selle andmetega kirjutuskaitstud vormis tutvuda. ETIASe riiklikud üksused võivad tutvuda käesoleva määruse artiklites 16–18 osutatud andmetega, ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 kohaldamist.

3.   Pärast seda, kui ETIASe riiklikud üksused on tutvunud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis säilitatavate andmetega, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1240 artikli 8 lõikes 1, registreerivad ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajad ETIASe taotlustoimikutes ainult andmetega tutvumise tulemuse.“

| 8) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 28
  Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmete hoidmine
  Artiklite 24–27 alusel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmeid võib hoida riiklikes toimikutes ning artiklite 25a ja 25b alusel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmeid võib hoida ETIASe taotlustoimikutes ainult juhul, kui see on üksikjuhtumil vajalik, kooskõlas nende andmete saamise eesmärgiga ning kooskõlas asjakohaste, eelkõige andmekaitset käsitlevate liidu õigusaktidega, ning mitte kauem, kui see on kõnealusel üksikjuhtumil rangelt vajalik.“ |
| --- | --- |

8)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmete hoidmine

Artiklite 24–27 alusel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmeid võib hoida riiklikes toimikutes ning artiklite 25a ja 25b alusel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmeid võib hoida ETIASe taotlustoimikutes ainult juhul, kui see on üksikjuhtumil vajalik, kooskõlas nende andmete saamise eesmärgiga ning kooskõlas asjakohaste, eelkõige andmekaitset käsitlevate liidu õigusaktidega, ning mitte kauem, kui see on kõnealusel üksikjuhtumil rangelt vajalik.“

| 9) | Artikli 46 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Iga käesoleva määruse artiklite 8a, 8b ja 25a kohaselt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ja ETIASes tehtud andmetöötlustoimingu kohta peetakse logi kooskõlas käesoleva artikliga ja määruse (EL) 2018/1240 artikliga 69.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 46 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Iga käesoleva määruse artiklite 8a, 8b ja 25a kohaselt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ja ETIASes tehtud andmetöötlustoimingu kohta peetakse logi kooskõlas käesoleva artikliga ja määruse (EL) 2018/1240 artikliga 69.“

| 10) | Lisatakse järgmine lisa:


  „III LISA
  Vastavustabel






  Määruse (EL) 2018/1240 artikli 17 lõikes 2 osutatud andmed, mille on saatnud ETIASe kesksüsteem | Käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud vastavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed, millega ETIASe andmeid tuleb võrrelda |
| --- | --- | --- |
| perekonnanimi | perekonnanimed |
| sünnijärgne perekonnanimi | perekonnanimed |
| eesnimi (-nimed) | eesnimi või -nimed; |
| muud nimed (varjunimi või -nimed, kunstnikunimi või -nimed, tavaliselt kasutatav(ad) nimi või -nimed) | eesnimi või -nimed; |
| sünniaeg | sünniaeg |
| sugu | sugu |
| praegune kodakondsus | kodakondsus või kodakondsused |
| muud kodakondsused (kui neid on) | kodakondsus või kodakondsused |
| reisidokumendi liik | reisidokumendi liik |
| reisidokumendi number | reisidokumendi number |
| reisidokumendi välja andnud riik | reisidokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood. |

10)

Lisatakse järgmine lisa:

„III LISA

Vastavustabel

Määruse (EL) 2018/1240 artikli 17 lõikes 2 osutatud andmed, mille on saatnud ETIASe kesksüsteem

Käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud vastavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed, millega ETIASe andmeid tuleb võrrelda

perekonnanimi

perekonnanimed

sünnijärgne perekonnanimi

perekonnanimed

eesnimi (-nimed)

eesnimi või -nimed;

muud nimed (varjunimi või -nimed, kunstnikunimi või -nimed, tavaliselt kasutatav(ad) nimi või -nimed)

eesnimi või -nimed;

sünniaeg

sünniaeg

sugu

sugu

praegune kodakondsus

kodakondsus või kodakondsused

muud kodakondsused (kui neid on)

kodakondsus või kodakondsused

reisidokumendi liik

reisidokumendi liik

reisidokumendi number

reisidokumendi number

reisidokumendi välja andnud riik

reisidokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood.

Artikkel 4

Määruse (EL) 2018/1860 muutmine

Määruse (EL) 2018/1860 artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Määruse (EL) 2018/1861 kohaldatavus

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva määruse kohaselt SISi sisestatud ja selles töödeldavate andmete suhtes määruse (EL) 2018/1861 artiklite 6–19, artikli 20 lõigete 3 ja 4, artiklite 21, 23, 32, 33, artikli 34 lõike 5, artiklite 36a, 36b ja 36c ja artiklite 38–60 sätteid hoiatusteadete sisestamise, töötlemise ja ajakohastamise, liikmesriikide ja eu-LISA vastutuse, hoiatusteadetele juurdepääsu tingimuste ja hoiatusteadete läbivaatamistähtaja, andmetöötluse, andmekaitse, vastutuse, seire ja statistika kohta.“

Artikkel 5

Määruse (EL) 2018/1861 muutmine

Määrust (EL) 2018/1861 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 18b
  Logide pidamine, et tagada koostalitlusvõime ETIASega
  Iga käesoleva määruse artiklite 36a ja 36b kohaselt SISis ja ETIASes tehtud andmetöötlustoimingu kohta peetakse logi kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 (*9) artikliga 69.


  (*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18b

Logide pidamine, et tagada koostalitlusvõime ETIASega

Iga käesoleva määruse artiklite 36a ja 36b kohaselt SISis ja ETIASes tehtud andmetöötlustoimingu kohta peetakse logi kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 (*9) artikliga 69.

(*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).“
  "

*9

| 2) | Artikli 34 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „h) | ETIASe taotluste mitteautomaatne menetlemine ETIASe riikliku üksuse poolt kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 8.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 34 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„h)

ETIASe taotluste mitteautomaatne menetlemine ETIASe riikliku üksuse poolt kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikliga 8.“

| 3) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 36b
  ETIASe kesküksuse juurdepääs SISi andmetele

  1.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 7 kohaselt Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis loodud ETIASe kesküksusel on õigus saada talle nimetatud määrusega antud ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurdepääs SISi sisestatud asjakohastele andmetele ja teha neis otsinguid. Andmetele juurdepääsu ja otsingute tegemise suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 36 lõikeid 4–8.


  2.   Piiramata määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 kohaldamist, kohaldatakse juhul, kui ETIASe kesküksuse poolt nimetatud määruse artikli 22 kohaselt tehtud kontroll kinnitab, et ETIASe taotlustoimikus registreeritud andmed langevad kokku SISi hoiatusteatega, või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, nimetatud määruse artiklis 26 sätestatud menetlust.



  Artikkel 36c
  Koostalitlusvõime ETIASega

  1.   Alates ETIASe töölerakendamise alguskuupäevast, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2018/1240 artikli 88 lõikes 1, liidestatakse SISi kesksüsteem Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada nimetatud määruse artikli 20, artikli 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaseid automaatseid kontrolle ning nimetatud määruse artiklite 22 ja 26 kohaseid edasisi kontrolle.


  2.   ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktis c, punkti m alapunktis ii ja punktis o osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda nimetatud määruse artikli 11 lõikes 4 osutatud andmeid SISi andmetega vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 8.


  3.   ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 lõike 6 punkti c alapunktis ii ja artikli 54 lõike 1 punktis b osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et regulaarselt kontrollida, kas SISi sisestatud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade, mis oli reisiloa andmisest keeldumise, reisiloa tühistamise või selle kehtetuks tunnistamise aluseks, on kustutatud.


  4.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 41 lõikes 3 on sätestatud, et kui SISi sisestatakse uus riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade, edastab SISi kesksüsteem käesoleva määruse artikli 20 lõike 2 punktides a–d, f–i ja s–v osutatud andmed Euroopa otsinguportaali kaudu ETIASe kesksüsteemile, et kontrollida, kas see uus hoiatusteade langeb kokku mõne kehtiva reisiloaga.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 36b

ETIASe kesküksuse juurdepääs SISi andmetele

1.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 7 kohaselt Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis loodud ETIASe kesküksusel on õigus saada talle nimetatud määrusega antud ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud määruse artikli 11 lõikega 8 juurdepääs SISi sisestatud asjakohastele andmetele ja teha neis otsinguid. Andmetele juurdepääsu ja otsingute tegemise suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 36 lõikeid 4–8.

2.   Piiramata määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 kohaldamist, kohaldatakse juhul, kui ETIASe kesküksuse poolt nimetatud määruse artikli 22 kohaselt tehtud kontroll kinnitab, et ETIASe taotlustoimikus registreeritud andmed langevad kokku SISi hoiatusteatega, või kui kahtlused jäävad pärast kontrolli püsima, nimetatud määruse artiklis 26 sätestatud menetlust.

Artikkel 36c

Koostalitlusvõime ETIASega

1.   Alates ETIASe töölerakendamise alguskuupäevast, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2018/1240 artikli 88 lõikes 1, liidestatakse SISi kesksüsteem Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada nimetatud määruse artikli 20, artikli 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaseid automaatseid kontrolle ning nimetatud määruse artiklite 22 ja 26 kohaseid edasisi kontrolle.

2.   ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 20 lõike 2 punktis c, punkti m alapunktis ii ja punktis o osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda nimetatud määruse artikli 11 lõikes 4 osutatud andmeid SISi andmetega vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 8.

3.   ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 lõike 6 punkti c alapunktis ii ja artikli 54 lõike 1 punktis b osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et regulaarselt kontrollida, kas SISi sisestatud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade, mis oli reisiloa andmisest keeldumise, reisiloa tühistamise või selle kehtetuks tunnistamise aluseks, on kustutatud.

4.   Määruse (EL) 2018/1240 artikli 41 lõikes 3 on sätestatud, et kui SISi sisestatakse uus riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade, edastab SISi kesksüsteem käesoleva määruse artikli 20 lõike 2 punktides a–d, f–i ja s–v osutatud andmed Euroopa otsinguportaali kaudu ETIASe kesksüsteemile, et kontrollida, kas see uus hoiatusteade langeb kokku mõne kehtiva reisiloaga.“

Artikkel 6

Määruse (EL) 2019/817 muutmine

Määruse (EL) 2019/817 artiklisse 72 lisatakse järgmine lõige:

„1b.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, rakendatakse Euroopa otsinguportaal tööle määruse (EL) 2018/1240 artiklite 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaste automaatsete kontrollide tarvis, kui nimetatud määruse artiklis 88 sätestatud tingimused on täidetud.“

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 7. juuli 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

president

A. LOGAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 8. juuni 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. juuni 2021. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1150, millega muudetakse määrusi (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1151, millega muudetakse määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 7).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade, pikaajaliste viisade ja elamislubade kohta (VISi määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1860 Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (ELT L 312, 7.12.2018, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 312, 7.12.2018, lk 14).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726 ja (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (ELT L 135, 22.5.2019, lk 27).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

11

(12)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

13

(14)  Nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsus 2010/365/EL Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 166, 1.7.2010, lk 17).

14

acquis

(15)  Nõukogu 25. aprilli 2017. aasta otsus (EL) 2017/733 Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (ELT L 108, 26.4.2017, lk 31).

15

acquis

(16)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsus (EL) 2017/1908, mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 269, 19.10.2017, lk 39).

16

acquis

(17)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/934, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 165, 2.7.2018, lk 37).

17

acquis

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

19

(20)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

20

acquis

(21)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

21

(22)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

22

acquis

(23)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

23

(24)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

24

acquis

(25)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

25

(26)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

26

acquis

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

27

---

| 14.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 249/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 249/38

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1153,

7. juuli 2021,

millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 172 ja 194,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks, töökohtade loomise edendamiseks ja pikaajaliste CO2 heite vähendamise kohustuste täitmiseks on liidul vaja oma transpordi-, energeetika- ja digisektoris ajakohast, mitmeliigilist ja hästi toimivat taristut, mis aitab ühendada ning integreerida liitu ja selle kõiki saari ja piirkondi, sealhulgas selle kaugeid, äärepoolseimaid, perifeerseid, mägiseid ja hõredalt asustatud piirkondi. Need ühendused peaksid aitama parandada isikute, kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumist. Üleeuroopalised võrgud peaksid hõlbustama piiriüleste ühenduste loomist, soodustama suuremat majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitama kaasa konkurentsivõimelisema ja kestlikuma sotsiaalse turumajanduse saavutamisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele. |
| --- | --- |

(1)

Aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks, töökohtade loomise edendamiseks ja pikaajaliste CO2 heite vähendamise kohustuste täitmiseks on liidul vaja oma transpordi-, energeetika- ja digisektoris ajakohast, mitmeliigilist ja hästi toimivat taristut, mis aitab ühendada ning integreerida liitu ja selle kõiki saari ja piirkondi, sealhulgas selle kaugeid, äärepoolseimaid, perifeerseid, mägiseid ja hõredalt asustatud piirkondi. Need ühendused peaksid aitama parandada isikute, kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumist. Üleeuroopalised võrgud peaksid hõlbustama piiriüleste ühenduste loomist, soodustama suuremat majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitama kaasa konkurentsivõimelisema ja kestlikuma sotsiaalse turumajanduse saavutamisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele.

| (2) | Euroopa ühendamise rahastu (edaspidi „CEF“ – Connecting Europe Facility) eesmärk on kiirendada investeerimist üleeuroopalistesse võrkudesse ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori rahastamist, suurendades samal ajal õiguskindlust ja pidades kinni tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest. CEF peaks võimaldama täielikult ära kasutada transpordi-, energeetika- ja digisektori omavahelist koostoimet ning seeläbi suurendama liidu meetmete tulemuslikkust ning võimaldama minimeerida rakendamiskulusid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa ühendamise rahastu (edaspidi „CEF“ – Connecting Europe Facility) eesmärk on kiirendada investeerimist üleeuroopalistesse võrkudesse ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori rahastamist, suurendades samal ajal õiguskindlust ja pidades kinni tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest. CEF peaks võimaldama täielikult ära kasutada transpordi-, energeetika- ja digisektori omavahelist koostoimet ning seeläbi suurendama liidu meetmete tulemuslikkust ning võimaldama minimeerida rakendamiskulusid.

| (3) | CEFi eesmärk peaks olema anda oma osa ka liidu kliimamuutustevastastesse meetmetesse ja toetada keskkonnasäästlikke ja sotsiaalselt kestlikke projekte, sealhulgas asjakohasel juhul kliimamuutuste mõju leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid. Eelkõige tuleks suurendada CEFi panust Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppega (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) võetud sihtide ja eesmärkide ning 2030. aastaks seatud kliima- ja energiaalaste sihtide ning pikaajalise CO2 heite vähendamise eesmärgi saavutamisse. |
| --- | --- |

(3)

CEFi eesmärk peaks olema anda oma osa ka liidu kliimamuutustevastastesse meetmetesse ja toetada keskkonnasäästlikke ja sotsiaalselt kestlikke projekte, sealhulgas asjakohasel juhul kliimamuutuste mõju leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid. Eelkõige tuleks suurendada CEFi panust Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppega (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) võetud sihtide ja eesmärkide ning 2030. aastaks seatud kliima- ja energiaalaste sihtide ning pikaajalise CO2 heite vähendamise eesmärgi saavutamisse.

| (4) | CEF peaks tagama suure läbipaistvuse ning avaliku konsulteerimise kooskõlas liidu ja liikmesriikide kohaldatava õigusega. |
| --- | --- |

(4)

CEF peaks tagama suure läbipaistvuse ning avaliku konsulteerimise kooskõlas liidu ja liikmesriikide kohaldatava õigusega.

| (5) | Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaks käesolev määrus aitama kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja üldise eesmärgi – tagada vähemalt 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Lisaks peaks käesolev määrus aitama saavutada eesmärki tagada 2024. aastal 7,5 % mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks ning 2026. ja 2027. aastal 10 % mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide praegust kattumist. CEF peaks oma meetmete kaudu panustama kogu oma rahastamispaketist kliimaeesmärkidesse 60 %, lähtudes muu hulgas järgmistest koefitsientidest: i) 100 % raudteetaristuga, laadimistaristuga, alternatiivsete ja säästvate kütustega, keskkonnahoidliku linnatranspordiga, elektrienergia ülekandmise ja salvestamisega, tarkvõrkudega, CO2 transportimisega ja taastuvenergiaga seotud kulude puhul; ii) 40 % siseveeteedega, mitmeliigilise transpordiga ja gaasitaristuga seotud kulude puhul – kui see võimaldab suurendada taastuvvesiniku või biometaani kasutamist. Üksikasjalikud kliimameetmetega seotud kulude jälgimiseks kohaldatavad koefitsiendid peaksid olema kohasel juhul kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (5) I lisas esitatud koefitsientidega. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks CEFi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti asjakohaste hindamis- ja läbivaatamismenetluste kontekstis. Selleks et vältida olukorda, kus pikaajalised kliimamuutused hakkavad taristule negatiivselt mõju avaldama, ja tagada projektiga kaasnevate kasvuhoonegaaside heitega seotud kulude arvessevõtmine projekti majanduslikus hindamises, tuleks, kui see on asjakohane, tagada CEFist toetust saavate projektide puhul kliimakindlus vastavalt juhistele, mille peaks töötama välja komisjon kooskõlas juhistega muude liidu programmide kohta. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaks käesolev määrus aitama kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja üldise eesmärgi – tagada vähemalt 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Lisaks peaks käesolev määrus aitama saavutada eesmärki tagada 2024. aastal 7,5 % mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks ning 2026. ja 2027. aastal 10 % mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide praegust kattumist. CEF peaks oma meetmete kaudu panustama kogu oma rahastamispaketist kliimaeesmärkidesse 60 %, lähtudes muu hulgas järgmistest koefitsientidest: i) 100 % raudteetaristuga, laadimistaristuga, alternatiivsete ja säästvate kütustega, keskkonnahoidliku linnatranspordiga, elektrienergia ülekandmise ja salvestamisega, tarkvõrkudega, CO2 transportimisega ja taastuvenergiaga seotud kulude puhul; ii) 40 % siseveeteedega, mitmeliigilise transpordiga ja gaasitaristuga seotud kulude puhul – kui see võimaldab suurendada taastuvvesiniku või biometaani kasutamist. Üksikasjalikud kliimameetmetega seotud kulude jälgimiseks kohaldatavad koefitsiendid peaksid olema kohasel juhul kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (5) I lisas esitatud koefitsientidega. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks CEFi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti asjakohaste hindamis- ja läbivaatamismenetluste kontekstis. Selleks et vältida olukorda, kus pikaajalised kliimamuutused hakkavad taristule negatiivselt mõju avaldama, ja tagada projektiga kaasnevate kasvuhoonegaaside heitega seotud kulude arvessevõtmine projekti majanduslikus hindamises, tuleks, kui see on asjakohane, tagada CEFist toetust saavate projektide puhul kliimakindlus vastavalt juhistele, mille peaks töötama välja komisjon kooskõlas juhistega muude liidu programmide kohta.

| (6) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 8 on kõigi meetmete puhul liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine. CEFi hindamise, ettevalmistamise, rakendamise ja seire käigus tuleks arvesse võtta ja edendada soolist võrdõiguslikkust ning kõigi võrdseid õigusi ja võimalusi ning nende eesmärkide peavoolustamist. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 8 on kõigi meetmete puhul liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine. CEFi hindamise, ettevalmistamise, rakendamise ja seire käigus tuleks arvesse võtta ja edendada soolist võrdõiguslikkust ning kõigi võrdseid õigusi ja võimalusi ning nende eesmärkide peavoolustamist.

| (7) | Selleks et täita aruandluskohustusi seoses liidu rahaliste vahendite kasutuselevõtuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2284 (6) eesmärkide täitmiseks võetud meetmete toetamiseks, tuleks jälgida kulutusi, mis on seotud õhusaasteainete heitkoguste vähendamisega kõnealuse direktiivi alusel. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et täita aruandluskohustusi seoses liidu rahaliste vahendite kasutuselevõtuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2284 (6) eesmärkide täitmiseks võetud meetmete toetamiseks, tuleks jälgida kulutusi, mis on seotud õhusaasteainete heitkoguste vähendamisega kõnealuse direktiivi alusel.

| (8) | CEFi üks oluline eesmärk on tagada transpordi-, energeetika- ja digisektori suurem omavaheline koostoime ja vastastikune täiendavus. Selleks tuleks CEFiga ette näha, et võetakse vastu tööprogrammid, milles võiks käsitleda konkreetseid sekkumisvaldkondi, näiteks seoses ühendatud ja automatiseeritud liikuvusega või säästvate alternatiivkütustega. Digitaalse kommunikatsiooni võimaldamine võiks moodustada energeetika- ja transpordivaldkonna ühishuviprojekti lahutamatu osa. Peale selle peaks CEF võimaldama igas sektoris rahastamiskõlblikuna arvesse võtta mõningaid koostoimelisi elemente, mis haakuvad mõne muu sektoriga, kui tänu neile elementidele suureneb investeeringu sotsiaal-majanduslik kasu. Sektoritevahelist koostoimet tuleks stimuleerida meetmete väljavalimisel kasutatavate hindamiskriteeriumide kaudu, aga ka suurema kaasrahastamise abil. |
| --- | --- |

(8)

CEFi üks oluline eesmärk on tagada transpordi-, energeetika- ja digisektori suurem omavaheline koostoime ja vastastikune täiendavus. Selleks tuleks CEFiga ette näha, et võetakse vastu tööprogrammid, milles võiks käsitleda konkreetseid sekkumisvaldkondi, näiteks seoses ühendatud ja automatiseeritud liikuvusega või säästvate alternatiivkütustega. Digitaalse kommunikatsiooni võimaldamine võiks moodustada energeetika- ja transpordivaldkonna ühishuviprojekti lahutamatu osa. Peale selle peaks CEF võimaldama igas sektoris rahastamiskõlblikuna arvesse võtta mõningaid koostoimelisi elemente, mis haakuvad mõne muu sektoriga, kui tänu neile elementidele suureneb investeeringu sotsiaal-majanduslik kasu. Sektoritevahelist koostoimet tuleks stimuleerida meetmete väljavalimisel kasutatavate hindamiskriteeriumide kaudu, aga ka suurema kaasrahastamise abil.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (7) kohaste üleeuroopalist transpordivõrku (TEN-T) käsitlevate suunistega (edaspidi „TEN-T suunised“) määratakse kindlaks TEN-T taristu, täpsustatakse nõudeid, millele see taristu peab vastama, ning esitatakse TEN-T rakendamise meetmed. TEN-T suunistega nähakse eelkõige ette põhivõrgu lõplik väljaarendamine 2030. aastaks uue taristu loomise ning olemasoleva taristu ulatusliku ajakohastamise ja taastamise kaudu, et tagada võrgu katkematus. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (7) kohaste üleeuroopalist transpordivõrku (TEN-T) käsitlevate suunistega (edaspidi „TEN-T suunised“) määratakse kindlaks TEN-T taristu, täpsustatakse nõudeid, millele see taristu peab vastama, ning esitatakse TEN-T rakendamise meetmed. TEN-T suunistega nähakse eelkõige ette põhivõrgu lõplik väljaarendamine 2030. aastaks uue taristu loomise ning olemasoleva taristu ulatusliku ajakohastamise ja taastamise kaudu, et tagada võrgu katkematus.

| (10) | Ühendatuse tagamiseks kogu liidus peaksid meetmed, millega aidatakse arendada transpordisektori ühishuviprojekte ja mida rahastatakse CEFist, tuginema kõikide transpordiliikide vastastikusele täiendavusele, et luua tõhusad, omavahel ühendatud ja mitmeliigilised võrgud. See peaks hõlmama maanteid nendes liikmesriikides, kus on veel vaja teha olulisi investeeringuid TEN-T maanteepõhivõrgu lõplikuks väljaarendamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Ühendatuse tagamiseks kogu liidus peaksid meetmed, millega aidatakse arendada transpordisektori ühishuviprojekte ja mida rahastatakse CEFist, tuginema kõikide transpordiliikide vastastikusele täiendavusele, et luua tõhusad, omavahel ühendatud ja mitmeliigilised võrgud. See peaks hõlmama maanteid nendes liikmesriikides, kus on veel vaja teha olulisi investeeringuid TEN-T maanteepõhivõrgu lõplikuks väljaarendamiseks.

| (11) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (8) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 193 lõikele 2 on võimalik toetust anda juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetustaotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulud ei ole siiski rahastamiskõlblikud, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vältida liidu toetuse andmises häireid, mis võivad kahjustada liidu huve, peaks olema võimalik sätestada piiratud ajavahemiku jooksul mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alguses, et kulud, mis on tekkinud seoses käesoleva määruse alusel toetatavate juba alustatud meetmetega, on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui need tekkisid enne toetustaotluse esitamist. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (8) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 193 lõikele 2 on võimalik toetust anda juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetustaotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulud ei ole siiski rahastamiskõlblikud, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vältida liidu toetuse andmises häireid, mis võivad kahjustada liidu huve, peaks olema võimalik sätestada piiratud ajavahemiku jooksul mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alguses, et kulud, mis on tekkinud seoses käesoleva määruse alusel toetatavate juba alustatud meetmetega, on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui need tekkisid enne toetustaotluse esitamist.

| (12) | TEN-T suunistes kindlaks määratud eesmärkide saavutamiseks on vaja eelisjärjekorras toetada pooleliolevaid TEN-T projekte ning piiriüleseid ja puuduvaid ühendusi ning tagada, kus see on kohaldatav, et toetatud meetmed oleksid kooskõlas transpordikoridori käsitlevate tööplaanidega, mis on kehtestatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1315/2013, ning võrgu toimimise ja koostalitluse üldise arenguga. |
| --- | --- |

(12)

TEN-T suunistes kindlaks määratud eesmärkide saavutamiseks on vaja eelisjärjekorras toetada pooleliolevaid TEN-T projekte ning piiriüleseid ja puuduvaid ühendusi ning tagada, kus see on kohaldatav, et toetatud meetmed oleksid kooskõlas transpordikoridori käsitlevate tööplaanidega, mis on kehtestatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1315/2013, ning võrgu toimimise ja koostalitluse üldise arenguga.

| (13) | Eelkõige on Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) täies mahus kasutuselevõtmiseks põhivõrgus 2030. aastaks vaja, nagu on ette nähtud määrusega (EL) nr 1315/2013, suurendada toetust liidu tasandil ja stimuleerida erainvestorite osalemist. |
| --- | --- |

(13)

Eelkõige on Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) täies mahus kasutuselevõtmiseks põhivõrgus 2030. aastaks vaja, nagu on ette nähtud määrusega (EL) nr 1315/2013, suurendada toetust liidu tasandil ja stimuleerida erainvestorite osalemist.

| (14) | Lisaks on lennujaamade ühendamine TEN-T põhivõrguga TEN-T põhivõrgu eduka väljaarendamise ja tõhusa koostalitlusvõime tagamise tähtsaks eeltingimuseks. Seetõttu tuleks seada prioriteediks selliste ühenduste loomine seal, kus need puuduvad. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks on lennujaamade ühendamine TEN-T põhivõrguga TEN-T põhivõrgu eduka väljaarendamise ja tõhusa koostalitlusvõime tagamise tähtsaks eeltingimuseks. Seetõttu tuleks seada prioriteediks selliste ühenduste loomine seal, kus need puuduvad.

| (15) | Piiriüleste meetmete rakendamiseks on vaja kavandamise ja rakendamise suuremat integreerimist. Ilma järgmisi näiteid tähtsuse järjekorda seadmata võiks sellise integratsiooni saavutada ühtse projektiettevõtja, ühise juhtimisstruktuuri, ühisettevõtte või kahepoolse õigusraamistiku loomisega, määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 kohasel rakendusaktil põhineva raamistiku või muu koostöövormi abil. Tuleks soodustada integreeritud juhtimisstruktuure, sealhulgas ühisettevõtete loomist, muu hulgas kõrgema kaasrahastamismäära abil. |
| --- | --- |

(15)

Piiriüleste meetmete rakendamiseks on vaja kavandamise ja rakendamise suuremat integreerimist. Ilma järgmisi näiteid tähtsuse järjekorda seadmata võiks sellise integratsiooni saavutada ühtse projektiettevõtja, ühise juhtimisstruktuuri, ühisettevõtte või kahepoolse õigusraamistiku loomisega, määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 kohasel rakendusaktil põhineva raamistiku või muu koostöövormi abil. Tuleks soodustada integreeritud juhtimisstruktuure, sealhulgas ühisettevõtete loomist, muu hulgas kõrgema kaasrahastamismäära abil.

| (16) | Praegu väljatöötamisel olevate TEN-T väljaarendamise edendamise meetmete lihtsustamine peaks toetama transpordivaldkonna ühishuviprojektide tõhusamat elluviimist. |
| --- | --- |

(16)

Praegu väljatöötamisel olevate TEN-T väljaarendamise edendamise meetmete lihtsustamine peaks toetama transpordivaldkonna ühishuviprojektide tõhusamat elluviimist.

| (17) | Selleks et võtta arvesse suurenevaid transpordivoogusid ja TEN-T arengut, tuleks kohandada põhivõrgukoridoride trasside ja nende eelnevalt kindlaksmääratud lõikude loendit. Selline kohandamine ei tohiks mõjutada põhivõrgu väljaarendamist 2030. aastaks, see peaks parandama liikmesriikide territooriumi koridoridega kaetust ja seda tuleks teha proportsionaalselt, et säilitada koridoride arengu ja sellekohase tegevuse koordineerimise järjepidevus ja tõhusus. Seepärast ei tohiks põhivõrgukoridorid pikeneda rohkem kui 15 %. Põhivõrgukoridoride trasside loendi puhul tuleks õigel ajal võtta arvesse põhivõrgu rakendamise läbivaatamise tulemusi, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr 1315/2013. Läbivaatamisel tuleks võtta arvesse maha jäetud või lammutatud TEN-T piirkondlikke piiriüleseid raudteeühendusi ning muid üldvõrgus toimunud muutusi ja Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et võtta arvesse suurenevaid transpordivoogusid ja TEN-T arengut, tuleks kohandada põhivõrgukoridoride trasside ja nende eelnevalt kindlaksmääratud lõikude loendit. Selline kohandamine ei tohiks mõjutada põhivõrgu väljaarendamist 2030. aastaks, see peaks parandama liikmesriikide territooriumi koridoridega kaetust ja seda tuleks teha proportsionaalselt, et säilitada koridoride arengu ja sellekohase tegevuse koordineerimise järjepidevus ja tõhusus. Seepärast ei tohiks põhivõrgukoridorid pikeneda rohkem kui 15 %. Põhivõrgukoridoride trasside loendi puhul tuleks õigel ajal võtta arvesse põhivõrgu rakendamise läbivaatamise tulemusi, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr 1315/2013. Läbivaatamisel tuleks võtta arvesse maha jäetud või lammutatud TEN-T piirkondlikke piiriüleseid raudteeühendusi ning muid üldvõrgus toimunud muutusi ja Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju.

| (18) | On vaja soodustada avaliku ja erasektori investeeringuid kõikidesse transpordiliikidesse, et edendada kogu liidus arukat, koostalitlusvõimelist, säästvat, mitmeliigilist, kaasavat, juurdepääsetavat, ohutut ja turvalist liikuvust. Oma 31. mai 2017. aasta teatises „Säästva liikuvuse suunas: tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“ esitles komisjon erinevaid algatusi, kuidas muuta liiklus ohutumaks, soodustada teemaksuga arukat maksustamist, vähendada CO2 heidet, õhusaastet ja liiklusummikuid, edendada ühendatud ja automatiseeritud liikuvust ning tagada töötajatele nõuetekohased tingimused ja puhkeajad. Asjakohasel juhul tuleks neile algatustele anda liidu rahalist toetust CEFist. |
| --- | --- |

(18)

On vaja soodustada avaliku ja erasektori investeeringuid kõikidesse transpordiliikidesse, et edendada kogu liidus arukat, koostalitlusvõimelist, säästvat, mitmeliigilist, kaasavat, juurdepääsetavat, ohutut ja turvalist liikuvust. Oma 31. mai 2017. aasta teatises „Säästva liikuvuse suunas: tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“ esitles komisjon erinevaid algatusi, kuidas muuta liiklus ohutumaks, soodustada teemaksuga arukat maksustamist, vähendada CO2 heidet, õhusaastet ja liiklusummikuid, edendada ühendatud ja automatiseeritud liikuvust ning tagada töötajatele nõuetekohased tingimused ja puhkeajad. Asjakohasel juhul tuleks neile algatustele anda liidu rahalist toetust CEFist.

| (19) | TEN-T suunistes nõutakse uute tehnoloogialahenduste ja innovatsiooniga seoses, et TEN-T peab võimaldama vähendada kõigi transpordiliikide CO2 heidet, soodustades energiatõhusust ja alternatiivkütuste kasutamist, järgides seejuures tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/94/EL (9) on kehtestatud ühine meetmeraamistik alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks kõigi transpordiliikide puhul liidus, et vähendada võimalikult palju sõltuvust fossiilkütustest ja leevendada transpordi keskkonna- ja kliimamõju. Nimetatud direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid samuti tagama üldkasutatavate laadimispunktide või tanklate kättesaadavuse 31. detsembriks 2025. Nagu komisjon rõhutas oma 8. novembri 2017. aasta novembri teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine. Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“, on vähese heitega liikuvuse edendamiseks vaja terviklikku meetmekogumit, sealhulgas rahalist toetust juhul, kui turutingimused tegevust piisavalt ei stimuleeri. |
| --- | --- |

(19)

TEN-T suunistes nõutakse uute tehnoloogialahenduste ja innovatsiooniga seoses, et TEN-T peab võimaldama vähendada kõigi transpordiliikide CO2 heidet, soodustades energiatõhusust ja alternatiivkütuste kasutamist, järgides seejuures tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/94/EL (9) on kehtestatud ühine meetmeraamistik alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks kõigi transpordiliikide puhul liidus, et vähendada võimalikult palju sõltuvust fossiilkütustest ja leevendada transpordi keskkonna- ja kliimamõju. Nimetatud direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid samuti tagama üldkasutatavate laadimispunktide või tanklate kättesaadavuse 31. detsembriks 2025. Nagu komisjon rõhutas oma 8. novembri 2017. aasta novembri teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine. Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“, on vähese heitega liikuvuse edendamiseks vaja terviklikku meetmekogumit, sealhulgas rahalist toetust juhul, kui turutingimused tegevust piisavalt ei stimuleeri.

| (20) | Seoses sellega on komisjon oma 17. mai 2018. aasta teatises „Säästev liikuvus Euroopas – ohutu, ühendatud ja keskkonnahoidlik“ rõhutanud, et automatiseeritud sõidukid ja täiustatud ühendatussüsteemid muudavad sõidukid ohutumaks, lihtsamini jagatavaks ja kättesaadavamaks kõikide kodanike, sealhulgas nende jaoks, kes praegu võivad olla liikuvusteenustest ära lõigatud, näiteks eakad ja piiratud liikumisvõimega isikud. Sellega seoses esildas komisjon ELi strateegilise tegevuskava liiklusohutuse kohta ja tegi ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/96/EÜ (10). |
| --- | --- |

(20)

Seoses sellega on komisjon oma 17. mai 2018. aasta teatises „Säästev liikuvus Euroopas – ohutu, ühendatud ja keskkonnahoidlik“ rõhutanud, et automatiseeritud sõidukid ja täiustatud ühendatussüsteemid muudavad sõidukid ohutumaks, lihtsamini jagatavaks ja kättesaadavamaks kõikide kodanike, sealhulgas nende jaoks, kes praegu võivad olla liikuvusteenustest ära lõigatud, näiteks eakad ja piiratud liikumisvõimega isikud. Sellega seoses esildas komisjon ELi strateegilise tegevuskava liiklusohutuse kohta ja tegi ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/96/EÜ (10).

| (21) | Transpordiprojektide edukamaks lõpuleviimiseks võrgu vähem arenenud osades tuleks CEFi ümber paigutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1058 (11) reguleeritud Ühtekuuluvusfondi eraldised, et rahastada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide transpordiprojekte. Esimeses etapis, mis puudutab 70 % ümberpaigutatud vahenditest, tuleks rahastamiskõlblike projektide valimise puhul võtta arvesse Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtud eraldisi. Ülejäänud 30 % ümberpaigutatud vahenditest tuleks jaotada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide võimalikult paljude projektide vahel, lähtudes konkurentsi põhimõttest ning seades prioriteediks piiriülesed ja puuduvad ühendused. Kõiki liikmesriike tuleks kohelda võrdselt ning püsivatest geograafilistest ebasoodsatest tingimustest tulenevat olukorda tuleks igakülgselt arvesse võtta. Komisjon peaks abistama Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike asjakohaste rahastamiskõlblike projektide ettevalmistamisel, eelkõige tugevdades asjaomaste riigiasutuste institutsioonilist suutlikkust. |
| --- | --- |

(21)

Transpordiprojektide edukamaks lõpuleviimiseks võrgu vähem arenenud osades tuleks CEFi ümber paigutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1058 (11) reguleeritud Ühtekuuluvusfondi eraldised, et rahastada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide transpordiprojekte. Esimeses etapis, mis puudutab 70 % ümberpaigutatud vahenditest, tuleks rahastamiskõlblike projektide valimise puhul võtta arvesse Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtud eraldisi. Ülejäänud 30 % ümberpaigutatud vahenditest tuleks jaotada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide võimalikult paljude projektide vahel, lähtudes konkurentsi põhimõttest ning seades prioriteediks piiriülesed ja puuduvad ühendused. Kõiki liikmesriike tuleks kohelda võrdselt ning püsivatest geograafilistest ebasoodsatest tingimustest tulenevat olukorda tuleks igakülgselt arvesse võtta. Komisjon peaks abistama Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike asjakohaste rahastamiskõlblike projektide ettevalmistamisel, eelkõige tugevdades asjaomaste riigiasutuste institutsioonilist suutlikkust.

| (22) | Euroopa Ülemkogu leppis oma 21. juuli 2020. aasta järeldustes kokku, et laiemas mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kontekstis tuleb CEFist kasutada 1 384 000 000 eurot (2018. aasta hindades) Ühtekuuluvusfondist rahastatavate riikide vahel puuduvate suurte piiriüleste raudteeühenduste lõpuleviimiseks, et toetada siseturu toimimist, ning et selle summa suhtes tuleb kohaldada Ühtekuuluvusfondist CEFi ümberpaigutamise kaasrahastamise reegleid. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Ülemkogu leppis oma 21. juuli 2020. aasta järeldustes kokku, et laiemas mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kontekstis tuleb CEFist kasutada 1 384 000 000 eurot (2018. aasta hindades) Ühtekuuluvusfondist rahastatavate riikide vahel puuduvate suurte piiriüleste raudteeühenduste lõpuleviimiseks, et toetada siseturu toimimist, ning et selle summa suhtes tuleb kohaldada Ühtekuuluvusfondist CEFi ümberpaigutamise kaasrahastamise reegleid.

| (23) | Pärast 10. novembri 2017. aasta ühisteatist „Sõjaväelise liikuvuse parandamine Euroopa Liidus“ rõhutati 28. märtsi 2018. aasta ühisteatises sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta, et transporditaristupoliitika pakub selget võimalust suurendada kaitsevajaduste ja TEN-T koostoimet üldise eesmärgiga parandada kogu liidus sõjaväelist liikuvust, võttes arvesse geograafilist tasakaalu ja kaaludes võimalikku kasu elanikkonnakaitse jaoks. Vastavalt sõjaväelise liikuvuse tegevuskavale kaalus nõukogu 2018. aastal sõjalisi vajadusi seoses transporditaristuga ja kinnitas need ning 2019. aastal selgitasid komisjoni talitused välja need TEN-T osad, mis on sobivad kahesuguse kasutuse jaoks, sealhulgas olemasoleva taristu ajakohastamisvajadused. Liidu rahalisi vahendeid kaheotstarbeliste projektide jaoks tuleks rakendada CEFi kaudu, võttes aluseks tööprogrammid, milles on arvesse võetud sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kontekstis kehtestatud kohaldatavad nõuded, ning täiendav selliste prioriteetsete projektide esialgne loetelu, mille liikmesriigid on vastavalt nimetatud kavale kindlaks määranud. |
| --- | --- |

(23)

Pärast 10. novembri 2017. aasta ühisteatist „Sõjaväelise liikuvuse parandamine Euroopa Liidus“ rõhutati 28. märtsi 2018. aasta ühisteatises sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta, et transporditaristupoliitika pakub selget võimalust suurendada kaitsevajaduste ja TEN-T koostoimet üldise eesmärgiga parandada kogu liidus sõjaväelist liikuvust, võttes arvesse geograafilist tasakaalu ja kaaludes võimalikku kasu elanikkonnakaitse jaoks. Vastavalt sõjaväelise liikuvuse tegevuskavale kaalus nõukogu 2018. aastal sõjalisi vajadusi seoses transporditaristuga ja kinnitas need ning 2019. aastal selgitasid komisjoni talitused välja need TEN-T osad, mis on sobivad kahesuguse kasutuse jaoks, sealhulgas olemasoleva taristu ajakohastamisvajadused. Liidu rahalisi vahendeid kaheotstarbeliste projektide jaoks tuleks rakendada CEFi kaudu, võttes aluseks tööprogrammid, milles on arvesse võetud sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kontekstis kehtestatud kohaldatavad nõuded, ning täiendav selliste prioriteetsete projektide esialgne loetelu, mille liikmesriigid on vastavalt nimetatud kavale kindlaks määranud.

| (24) | TEN-T suunistes tunnistatakse, et üldvõrk tagab juurdepääsu ja ühendatuse kõigile liidu saartele ja piirkondadele, sealhulgas kaugetele ja äärepoolseimatele piirkondadele. 24. oktoobri 2017. aasta teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ seadis komisjon lisaks tähelepanu keskmesse äärepoolseimate piirkondade spetsiifilised transpordi-, energeetika- ja digitaalsed vajadused ja selle, et nende vajaduste rahuldamiseks tuleks ette näha piisav liidupoolne rahastamine, sealhulgas CEFist, kohaldades kaasrahastamise määrasid kuni 70 %. |
| --- | --- |

(24)

TEN-T suunistes tunnistatakse, et üldvõrk tagab juurdepääsu ja ühendatuse kõigile liidu saartele ja piirkondadele, sealhulgas kaugetele ja äärepoolseimatele piirkondadele. 24. oktoobri 2017. aasta teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ seadis komisjon lisaks tähelepanu keskmesse äärepoolseimate piirkondade spetsiifilised transpordi-, energeetika- ja digitaalsed vajadused ja selle, et nende vajaduste rahuldamiseks tuleks ette näha piisav liidupoolne rahastamine, sealhulgas CEFist, kohaldades kaasrahastamise määrasid kuni 70 %.

| (25) | Pidades silmas märkimisväärseid investeeringuid, mida on vaja TEN-T põhivõrgu lõplikuks väljaarendamiseks 2030. aastaks (hinnanguliselt 350 miljardit eurot aastatel 2021–2027), TEN-T üldvõrgu väljaarendamiseks 2050. aastaks ning CO2 heite vähendamiseks, digitaliseerimiseks ja linnaarenduseks (hinnanguliselt 700 miljardit eurot aastatel 2021–2027), on asjakohane kõige tõhusamalt ära kasutada liidu mitmesuguseid rahastamisprogramme ja -vahendeid, maksimeerides seeläbi liidu toetatavate investeeringute lisaväärtust. See saavutataks ühtlustatud investeerimisprotsessiga, mis tagab kavandatavate transpordiprojektide nähtavuse ja kooskõla asjakohaste liidu programmidega, eelkõige CEFi, Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF), Ühtekuuluvusfondiga ja programmiga „InvestEU“. Kui see on kohane, tuleks eelkõige arvesse võtta eeltingimusi, mis on üksikasjalikult esitatud määruse (EL) 2021/1060 IV lisas. |
| --- | --- |

(25)

Pidades silmas märkimisväärseid investeeringuid, mida on vaja TEN-T põhivõrgu lõplikuks väljaarendamiseks 2030. aastaks (hinnanguliselt 350 miljardit eurot aastatel 2021–2027), TEN-T üldvõrgu väljaarendamiseks 2050. aastaks ning CO2 heite vähendamiseks, digitaliseerimiseks ja linnaarenduseks (hinnanguliselt 700 miljardit eurot aastatel 2021–2027), on asjakohane kõige tõhusamalt ära kasutada liidu mitmesuguseid rahastamisprogramme ja -vahendeid, maksimeerides seeläbi liidu toetatavate investeeringute lisaväärtust. See saavutataks ühtlustatud investeerimisprotsessiga, mis tagab kavandatavate transpordiprojektide nähtavuse ja kooskõla asjakohaste liidu programmidega, eelkõige CEFi, Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF), Ühtekuuluvusfondiga ja programmiga „InvestEU“. Kui see on kohane, tuleks eelkõige arvesse võtta eeltingimusi, mis on üksikasjalikult esitatud määruse (EL) 2021/1060 IV lisas.

| (26) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013 (12) määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristuga seotud prioriteedid, mida on vaja rakendada, et täita liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärgid; ühtlasi määratakse selles kindlaks kõnealuste prioriteetide rakendamiseks vajalikud ühishuviprojektid ning sätestatakse meetmed seoses lubade andmise, avalikkuse kaasamise ja reguleerimisega, et kiirendada ja/või hõlbustada kõnealuste projektide elluviimist, sealhulgas selliste projektide rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid liidu rahalise toetuse saamiseks. Nimetatud määruse kohasel ühishuviprojektide kindlaksmääramisel lähtutakse jätkuvalt energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttest, hinnates projekte selliste energianõudluse stsenaariumide alusel, mis on täielikult kooskõlas liidu energia- ja kliimaeesmärkidega. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013 (12) määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristuga seotud prioriteedid, mida on vaja rakendada, et täita liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärgid; ühtlasi määratakse selles kindlaks kõnealuste prioriteetide rakendamiseks vajalikud ühishuviprojektid ning sätestatakse meetmed seoses lubade andmise, avalikkuse kaasamise ja reguleerimisega, et kiirendada ja/või hõlbustada kõnealuste projektide elluviimist, sealhulgas selliste projektide rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid liidu rahalise toetuse saamiseks. Nimetatud määruse kohasel ühishuviprojektide kindlaksmääramisel lähtutakse jätkuvalt energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttest, hinnates projekte selliste energianõudluse stsenaariumide alusel, mis on täielikult kooskõlas liidu energia- ja kliimaeesmärkidega.

| (27) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (13) rõhutatakse vajadust luua toetav raamistik, mis hõlmaks liidu rahaliste vahendite paremat kasutamist, ja pannakse erilist rõhku meetmetele, millega toetatakse piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas. |
| --- | --- |

(27)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (13) rõhutatakse vajadust luua toetav raamistik, mis hõlmaks liidu rahaliste vahendite paremat kasutamist, ja pannakse erilist rõhku meetmetele, millega toetatakse piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas.

| (28) | Taastuvenergia valdkonna arendamisel jääb küll prioriteediks võrgutaristu lõplik väljaarendamine, ent taastuvenergiaalase piiriülese koostöö lisamine ning aruka ja tõhusa energiasüsteemi, sealhulgas võrku tasakaalustada aitavate salvestamise ja tarbimiskaja lahenduste väljatöötamine kajastavad paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ arusaama, mille kohaselt võetakse ühine kohustus saavutada taastuvenergia osakaalu oluline kasv aastaks 2030, ning muutunud poliitilist konteksti, tagades õiglase ja asjakohase ülemineku ja seades põhjapanevad pikaajalised CO2 heite vähendamise eesmärgid. |
| --- | --- |

(28)

Taastuvenergia valdkonna arendamisel jääb küll prioriteediks võrgutaristu lõplik väljaarendamine, ent taastuvenergiaalase piiriülese koostöö lisamine ning aruka ja tõhusa energiasüsteemi, sealhulgas võrku tasakaalustada aitavate salvestamise ja tarbimiskaja lahenduste väljatöötamine kajastavad paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ arusaama, mille kohaselt võetakse ühine kohustus saavutada taastuvenergia osakaalu oluline kasv aastaks 2030, ning muutunud poliitilist konteksti, tagades õiglase ja asjakohase ülemineku ja seades põhjapanevad pikaajalised CO2 heite vähendamise eesmärgid.

| (29) | Liidu CO2 heite vähendamise tegevuskava seisukohalt on olulised innovatiivsed taristualased tehnoloogialahendused, mis võimaldavad üle minna vähese heitega energia- ja liikuvussüsteemidele ning suurendada tarnekindlust, eesmärgiga suurendada liidu energiasõltumatust. Eelkõige rõhutas komisjon oma 23. novembri 2017. aasta teatises „Euroopa energiavõrkude tugevdamine“ asjaolu, et olukorras, kus 2030. aastaks peab taastuvenergia moodustama poole toodetavast elektrienergiast, saab elektrienergiast üha tähtsam tegur, et sundida seni fossiilkütustel töötavaid sektoreid, näiteks transporti, tööstust ning kütmise ja jahutamisega tegelevaid ettevõtjaid, pöörama üha enam tähelepanu CO2 heite vähendamisele ning et sellest tulenevalt tuleb üleeuroopalise energiataristu poliitikas keskenduda elektrivõrkude ühendamise, elektrienergia salvestamise ja tarkvõrkude projektidele ning gaasitaristu investeeringutele. Selleks et toetada liidu CO2 heite vähendamise eesmärke, siseturu integratsiooni ja varustuskindlust, tuleks igakülgselt arvesse võtta ja esmatähtsana käsitada tehnoloogialahendusi ja projekte, mis aitavad üle minna vähese heitega majandusele. Komisjoni eesmärk on suurendada CEFist toetatavate tarkvõrke, innovaatilist salvestamist ja CO2 transportimist käsitlevate piiriüleste projektide arvu. |
| --- | --- |

(29)

Liidu CO2 heite vähendamise tegevuskava seisukohalt on olulised innovatiivsed taristualased tehnoloogialahendused, mis võimaldavad üle minna vähese heitega energia- ja liikuvussüsteemidele ning suurendada tarnekindlust, eesmärgiga suurendada liidu energiasõltumatust. Eelkõige rõhutas komisjon oma 23. novembri 2017. aasta teatises „Euroopa energiavõrkude tugevdamine“ asjaolu, et olukorras, kus 2030. aastaks peab taastuvenergia moodustama poole toodetavast elektrienergiast, saab elektrienergiast üha tähtsam tegur, et sundida seni fossiilkütustel töötavaid sektoreid, näiteks transporti, tööstust ning kütmise ja jahutamisega tegelevaid ettevõtjaid, pöörama üha enam tähelepanu CO2 heite vähendamisele ning et sellest tulenevalt tuleb üleeuroopalise energiataristu poliitikas keskenduda elektrivõrkude ühendamise, elektrienergia salvestamise ja tarkvõrkude projektidele ning gaasitaristu investeeringutele. Selleks et toetada liidu CO2 heite vähendamise eesmärke, siseturu integratsiooni ja varustuskindlust, tuleks igakülgselt arvesse võtta ja esmatähtsana käsitada tehnoloogialahendusi ja projekte, mis aitavad üle minna vähese heitega majandusele. Komisjoni eesmärk on suurendada CEFist toetatavate tarkvõrke, innovaatilist salvestamist ja CO2 transportimist käsitlevate piiriüleste projektide arvu.

| (30) | Piiriüleste taastuvenergiaprojektide eesmärgiks on võimaldada taastuvenergia kulutõhusat kasutamist liidus ning jõuda liidu siduva eesmärgini saavutada 2030. aastaks vähemalt 32 % taastuvenergia osakaal, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 3, ning aidata kaasa taastuvenergiaga seotud uuendusliku tehnoloogia strateegilisele rakendamisele. Rahastamiskõlbliku tehnoloogia näited on muu hulgas taastuvenergia tootmine maismaa ja avamere tuulikute abil, päikeseenergia, säästev biomass, ookeanienergia, geotermiline energia või nende kombinatsioonid; nende võrku ühendamine ja lisaelemendid, nagu salvestamise või muundamise rajatised. Rahastamiskõlblikud meetmed ei piirdu elektrienergia sektoriga ning võivad hõlmata ka teisi energiakandjaid ja sektorite potentsiaalset kombineerimist, näiteks kütmis- ja jahutamis-, elektri jõul gaasi tootmise, salvestamis- ja transpordisektoriga. Paindlikkuse säilitamiseks seoses tehnoloogiaarenduste ja -arenguga ei ole loetelu ammendav. Sellised projektid ei tähenda tingimata füüsilist ühendust koostööd tegevate liikmesriikide vahel. Need projektid võivad asuda ka ainult ühe osaleva liikmesriigi territooriumil, tingimusel et kohaldatakse käesoleva määruse lisa IV osa üldkriteeriume. |
| --- | --- |

(30)

Piiriüleste taastuvenergiaprojektide eesmärgiks on võimaldada taastuvenergia kulutõhusat kasutamist liidus ning jõuda liidu siduva eesmärgini saavutada 2030. aastaks vähemalt 32 % taastuvenergia osakaal, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 3, ning aidata kaasa taastuvenergiaga seotud uuendusliku tehnoloogia strateegilisele rakendamisele. Rahastamiskõlbliku tehnoloogia näited on muu hulgas taastuvenergia tootmine maismaa ja avamere tuulikute abil, päikeseenergia, säästev biomass, ookeanienergia, geotermiline energia või nende kombinatsioonid; nende võrku ühendamine ja lisaelemendid, nagu salvestamise või muundamise rajatised. Rahastamiskõlblikud meetmed ei piirdu elektrienergia sektoriga ning võivad hõlmata ka teisi energiakandjaid ja sektorite potentsiaalset kombineerimist, näiteks kütmis- ja jahutamis-, elektri jõul gaasi tootmise, salvestamis- ja transpordisektoriga. Paindlikkuse säilitamiseks seoses tehnoloogiaarenduste ja -arenguga ei ole loetelu ammendav. Sellised projektid ei tähenda tingimata füüsilist ühendust koostööd tegevate liikmesriikide vahel. Need projektid võivad asuda ka ainult ühe osaleva liikmesriigi territooriumil, tingimusel et kohaldatakse käesoleva määruse lisa IV osa üldkriteeriume.

| (31) | Selleks et toetada piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas ja projektide kasutuselevõtmist turul, peaks komisjon hõlbustama piiriüleste taastuvenergiaprojektide arendamist. Energeetikasektoris tuleks piiriüleste taastuvenergiaprojektide ebapiisava turul kasutuselevõtmise korral kasutada piiriüleste taastuvenergiaprojektide jaoks kavandatud kasutamata eelarvet selleks, et saavutada üleeuroopaliste energiavõrkude eesmärgid meetmete puhul, mis on seotud määruses (EL) nr 347/2013 sätestatud ühishuviprojektidega, enne kui kaalutakse selle võimalikku kasutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (14) kohase liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi jaoks. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et toetada piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas ja projektide kasutuselevõtmist turul, peaks komisjon hõlbustama piiriüleste taastuvenergiaprojektide arendamist. Energeetikasektoris tuleks piiriüleste taastuvenergiaprojektide ebapiisava turul kasutuselevõtmise korral kasutada piiriüleste taastuvenergiaprojektide jaoks kavandatud kasutamata eelarvet selleks, et saavutada üleeuroopaliste energiavõrkude eesmärgid meetmete puhul, mis on seotud määruses (EL) nr 347/2013 sätestatud ühishuviprojektidega, enne kui kaalutakse selle võimalikku kasutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (14) kohase liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi jaoks.

| (32) | Kasutades süsteemi reaalajas haldamist ja mõjutades piiriüleseid energiavooge on vaja toetada tarkvõrkude projekte, mis ühendavad elektrienergia tootmise, jaotamise või tarbimise. CEFist selliste projektide jaoks antav toetus peaks kajastama ka tarkvõrkude keskset tähtsust energiasüsteemi ümberkujundamises ning aitama kõrvaldada rahastamispuudujäägid, mis praegu takistavad investeeringuid tarkvõrkude tehnoloogia laiaulatuslikuks kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

(32)

Kasutades süsteemi reaalajas haldamist ja mõjutades piiriüleseid energiavooge on vaja toetada tarkvõrkude projekte, mis ühendavad elektrienergia tootmise, jaotamise või tarbimise. CEFist selliste projektide jaoks antav toetus peaks kajastama ka tarkvõrkude keskset tähtsust energiasüsteemi ümberkujundamises ning aitama kõrvaldada rahastamispuudujäägid, mis praegu takistavad investeeringuid tarkvõrkude tehnoloogia laiaulatuslikuks kasutuselevõtuks.

| (33) | Erilist tähelepanu tuleks liidu toetuse puhul pöörata energiavõrkude piiriülesele sidumisele, sealhulgas sellisele sidumisele, mida on vaja, et jõuda määruses (EL) 2018/1999 sätestatud eesmärgini saavutada 2020. aastaks elektrivõrkude 10 % omavaheline ühendatus ja 2030. aastaks 15 % omavaheline ühendatus. Elektrivõrkudevaheliste ühenduste kasutuselevõtt on turgude integreerimiseks ja energiasüsteemide eraldatuse lõpetamiseks väga olulise tähtsusega, võimaldades süsteemis kasutada rohkem taastuvenergiat ning saades seeläbi kasu nende erinevast nõudlusest ja taastuvenergia tarneportfellist, aga ka avamere tuuleenergia võrgustikest ja tarkvõrkudest ning ühendades kõik riigid likviidseks ja konkurentsivõimeliseks energiaturuks. |
| --- | --- |

(33)

Erilist tähelepanu tuleks liidu toetuse puhul pöörata energiavõrkude piiriülesele sidumisele, sealhulgas sellisele sidumisele, mida on vaja, et jõuda määruses (EL) 2018/1999 sätestatud eesmärgini saavutada 2020. aastaks elektrivõrkude 10 % omavaheline ühendatus ja 2030. aastaks 15 % omavaheline ühendatus. Elektrivõrkudevaheliste ühenduste kasutuselevõtt on turgude integreerimiseks ja energiasüsteemide eraldatuse lõpetamiseks väga olulise tähtsusega, võimaldades süsteemis kasutada rohkem taastuvenergiat ning saades seeläbi kasu nende erinevast nõudlusest ja taastuvenergia tarneportfellist, aga ka avamere tuuleenergia võrgustikest ja tarkvõrkudest ning ühendades kõik riigid likviidseks ja konkurentsivõimeliseks energiaturuks.

| (34) | Digitaalse ühtse turu saavutamise aluseks on digitaalse ühendatuse taristu. Liidu tööstussektori digitaliseerimine ning selliste sektorite nagu transport, energeetika, tervishoid ja avalik haldus ajakohastamine sõltuvad üldisest juurdepääsust usaldusväärsetele ja taskukohastele suure ning ülisuure läbilaskevõimega võrkudele. Digitaalne ühendatus on muutunud üheks otsustavaks teguriks, mille abil vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi, toetada kohapealse majanduse ajakohastamist ning majandustegevuse mitmekesistamist. CEFi sekkumise ulatust digitaalse ühendatuse taristu valdkonnas tuleks kohandada nii, et võetaks arvesse selle kasvavat mõju majandusele ja kogu ühiskonnale. Seepärast on vaja kindlaks määrata liidu digitaalse ühtse turu eesmärkide saavutamiseks vajalikud digitaalse ühendatuse taristu ühishuviprojektid ning tunnistada kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(34)

Digitaalse ühtse turu saavutamise aluseks on digitaalse ühendatuse taristu. Liidu tööstussektori digitaliseerimine ning selliste sektorite nagu transport, energeetika, tervishoid ja avalik haldus ajakohastamine sõltuvad üldisest juurdepääsust usaldusväärsetele ja taskukohastele suure ning ülisuure läbilaskevõimega võrkudele. Digitaalne ühendatus on muutunud üheks otsustavaks teguriks, mille abil vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi, toetada kohapealse majanduse ajakohastamist ning majandustegevuse mitmekesistamist. CEFi sekkumise ulatust digitaalse ühendatuse taristu valdkonnas tuleks kohandada nii, et võetaks arvesse selle kasvavat mõju majandusele ja kogu ühiskonnale. Seepärast on vaja kindlaks määrata liidu digitaalse ühtse turu eesmärkide saavutamiseks vajalikud digitaalse ühendatuse taristu ühishuviprojektid ning tunnistada kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014 (15).

| (35) | Komisjon seab oma 14. septembri 2016. aasta teatises „Ühendatus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (edaspidi „gigabitiühiskonna strateegia“) strateegilised eesmärgid aastaks 2025, pidades silmas digitaalse ühendatuse taristusse tehtavate investeeringute optimeerimist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/1972 (16) on muu hulgas seatud eesmärgiks luua õiguskeskkond, mis stimuleeriks erainvesteeringuid digitaalse ühendatuse võrkudesse. Sellegipoolest on selge, et paljudes liidu piirkondades ei ole võrkude kasutuselevõtt jätkuvalt majanduslikult otstarbekas mitmesuguste tegurite tõttu, nagu kauge asukoht ning territoriaalne ja geograafiline eripära, väike rahvastikutihedus ning mitmesugused sotsiaal-majanduslikud tegurid, ning seetõttu tuleb küsimusele kiiremas korras suuremat tähelepanu pöörata. Seetõttu tuleks CEFi kohandada nii, et see aitaks kaasa nende gigabitiühiskonna strateegias esitatud strateegiliste eesmärkide saavutamisele, mille eesmärk on aidata kaasa maa- ja linnapiirkondade tasakaalustatud arengule, ning millega täiendatakse toetust, mida ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtmiseks antakse muudest programmidest, eelkõige ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja programmist „InvestEU“. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon seab oma 14. septembri 2016. aasta teatises „Ühendatus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (edaspidi „gigabitiühiskonna strateegia“) strateegilised eesmärgid aastaks 2025, pidades silmas digitaalse ühendatuse taristusse tehtavate investeeringute optimeerimist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/1972 (16) on muu hulgas seatud eesmärgiks luua õiguskeskkond, mis stimuleeriks erainvesteeringuid digitaalse ühendatuse võrkudesse. Sellegipoolest on selge, et paljudes liidu piirkondades ei ole võrkude kasutuselevõtt jätkuvalt majanduslikult otstarbekas mitmesuguste tegurite tõttu, nagu kauge asukoht ning territoriaalne ja geograafiline eripära, väike rahvastikutihedus ning mitmesugused sotsiaal-majanduslikud tegurid, ning seetõttu tuleb küsimusele kiiremas korras suuremat tähelepanu pöörata. Seetõttu tuleks CEFi kohandada nii, et see aitaks kaasa nende gigabitiühiskonna strateegias esitatud strateegiliste eesmärkide saavutamisele, mille eesmärk on aidata kaasa maa- ja linnapiirkondade tasakaalustatud arengule, ning millega täiendatakse toetust, mida ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtmiseks antakse muudest programmidest, eelkõige ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja programmist „InvestEU“.

| (36) | Ehkki kõik internetiga ühendatud digitaalse ühendatuse võrgud on olemuselt üleeuroopalised, olles seda peamiselt nende võimaldatavate rakenduste ja teenuste toimimise tõttu, tuleks CEFist antava toetuse puhul seada esikohale meetmed, mis eeldatavalt mõjutavad digitaalset ühtset turgu kõige rohkem, muu hulgas seetõttu, et need on kooskõlas gigabitiühiskonna strateegias esitatud eesmärkidega, aga ka meetmed, mis eeldatavalt mõjutavad majanduse ja ühiskonna digitaliseerimist, võttes arvesse täheldatud turuhäireid ja rakendamistakistusi. |
| --- | --- |

(36)

Ehkki kõik internetiga ühendatud digitaalse ühendatuse võrgud on olemuselt üleeuroopalised, olles seda peamiselt nende võimaldatavate rakenduste ja teenuste toimimise tõttu, tuleks CEFist antava toetuse puhul seada esikohale meetmed, mis eeldatavalt mõjutavad digitaalset ühtset turgu kõige rohkem, muu hulgas seetõttu, et need on kooskõlas gigabitiühiskonna strateegias esitatud eesmärkidega, aga ka meetmed, mis eeldatavalt mõjutavad majanduse ja ühiskonna digitaliseerimist, võttes arvesse täheldatud turuhäireid ja rakendamistakistusi.

| (37) | Koolid, ülikoolid, raamatukogud, kohalikud, piirkondlikud või riiklikud ametiasutused, põhilised avalike teenuste osutajad, haiglad ja meditsiinikeskused, transpordisõlmed ja digimahukad ettevõtted on üksused ja kohad, mis võivad suunata oma asukoha olulisi sotsiaal-majanduslikke arengutendentse, muu hulgas maapiirkondades ja hõredalt asustatud piirkondades. Sellised sotsiaal-majanduslikud keskused peavad saama gigabitiühenduse eelisjärjekorras, et tagada parimate teenuste ja rakenduste kättesaadavus kodumajapidamistele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele liidus. CEFst tuleks toetada juurdepääsu ülisuure läbilaskevõimega võrkudele, sealhulgas 5G-süsteemidele ja muule tipptasemel ühendatusele, mis on võimelised pakkuma nendele sotsiaal-majanduslikele keskustele gigabitiühendust, et maksimeerida nende positiivset mõju nende piirkondade majandusele ja ühiskonnale laiemalt, sealhulgas tekitades kasutajate suurema nõudluse ühendatuse ja teenuste järele. |
| --- | --- |

(37)

Koolid, ülikoolid, raamatukogud, kohalikud, piirkondlikud või riiklikud ametiasutused, põhilised avalike teenuste osutajad, haiglad ja meditsiinikeskused, transpordisõlmed ja digimahukad ettevõtted on üksused ja kohad, mis võivad suunata oma asukoha olulisi sotsiaal-majanduslikke arengutendentse, muu hulgas maapiirkondades ja hõredalt asustatud piirkondades. Sellised sotsiaal-majanduslikud keskused peavad saama gigabitiühenduse eelisjärjekorras, et tagada parimate teenuste ja rakenduste kättesaadavus kodumajapidamistele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele liidus. CEFst tuleks toetada juurdepääsu ülisuure läbilaskevõimega võrkudele, sealhulgas 5G-süsteemidele ja muule tipptasemel ühendatusele, mis on võimelised pakkuma nendele sotsiaal-majanduslikele keskustele gigabitiühendust, et maksimeerida nende positiivset mõju nende piirkondade majandusele ja ühiskonnale laiemalt, sealhulgas tekitades kasutajate suurema nõudluse ühendatuse ja teenuste järele.

| (38) | Ühendamata piirkonnad üle kogu liidu on digitaalse ühtse turu kitsaskohtadeks ja kujutavad endast kasutamata potentsiaali. Enamikes maa- ja äärepoolseimates piirkondades võib väga hea kvaliteediga internetiühendusel olla tähtis roll digilõhe, isoleerituse ning rahvastikukao ärahoidmisel, kuna see vähendab kaupade tarnimise ja teenuste osutamise kulu ning osaliselt kompenseerib asukoha kauguse. Väga hea kvaliteediga internetiühendus on vajalik uute majandusvõimaluste ärakasutamiseks, näiteks täppispõllumajandusega tegelemiseks või biomajanduse arendamiseks maapiirkondades. CEF peaks tagama kõikidele maal ja linnas asuvatele kodumajapidamistele liidus ülisuure läbilaskevõimega püsi- või traadita ühenduse, keskendudes sellistele ühendustele, mille puhul täheldatakse teatavaid turutõrkeid, mida on võimalik luua vähese osatähtsusega toetuste abil. CEFist toetatavate meetmete koostoimet tuleks maksimeerida, võttes igakülgselt arvesse asjaomases piirkonnas asuvate sotsiaal-majanduslike keskuste kontsentratsiooni taset ja kaetuse loomiseks vajalikku rahastamise taset. Lisaks peaks CEF püüdma saavutada kodumajapidamiste ja territooriumide võimalikult laia kaetuse, sest juba kaetud piirkonnas esinevaid lünki hiljem täita ei ole majanduslikult otstarbekas. |
| --- | --- |

(38)

Ühendamata piirkonnad üle kogu liidu on digitaalse ühtse turu kitsaskohtadeks ja kujutavad endast kasutamata potentsiaali. Enamikes maa- ja äärepoolseimates piirkondades võib väga hea kvaliteediga internetiühendusel olla tähtis roll digilõhe, isoleerituse ning rahvastikukao ärahoidmisel, kuna see vähendab kaupade tarnimise ja teenuste osutamise kulu ning osaliselt kompenseerib asukoha kauguse. Väga hea kvaliteediga internetiühendus on vajalik uute majandusvõimaluste ärakasutamiseks, näiteks täppispõllumajandusega tegelemiseks või biomajanduse arendamiseks maapiirkondades. CEF peaks tagama kõikidele maal ja linnas asuvatele kodumajapidamistele liidus ülisuure läbilaskevõimega püsi- või traadita ühenduse, keskendudes sellistele ühendustele, mille puhul täheldatakse teatavaid turutõrkeid, mida on võimalik luua vähese osatähtsusega toetuste abil. CEFist toetatavate meetmete koostoimet tuleks maksimeerida, võttes igakülgselt arvesse asjaomases piirkonnas asuvate sotsiaal-majanduslike keskuste kontsentratsiooni taset ja kaetuse loomiseks vajalikku rahastamise taset. Lisaks peaks CEF püüdma saavutada kodumajapidamiste ja territooriumide võimalikult laia kaetuse, sest juba kaetud piirkonnas esinevaid lünki hiljem täita ei ole majanduslikult otstarbekas.

| (39) | Algatuse „WiFi4EU“ edule tuginedes tuleks CEFist ka edaspidi toetada tasuta, turvalist, väga hea kvaliteediga, kohalikku traadita internetiühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas sellistes avaliku sektori ülesandeid täitvates üksustes nagu riigiasutused ja avalike teenuste pakkujad, ning avalikkusele ligipääsetavadel välialadel, et edendada liidu digitaalset nägemust kohalikes kogukondades. |
| --- | --- |

(39)

Algatuse „WiFi4EU“ edule tuginedes tuleks CEFist ka edaspidi toetada tasuta, turvalist, väga hea kvaliteediga, kohalikku traadita internetiühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas sellistes avaliku sektori ülesandeid täitvates üksustes nagu riigiasutused ja avalike teenuste pakkujad, ning avalikkusele ligipääsetavadel välialadel, et edendada liidu digitaalset nägemust kohalikes kogukondades.

| (40) | Digitaristu on oluline innovatsiooni hüppelaud. Selleks et maksimeerida CEFi mõju, peaks see keskenduma digitaristu rahastamisele. Digitaalsed üksikteenused ja -rakendused, nagu need, mis hõlmavad mitmesugust hajusraamatu tehnoloogiat või tehisintellekti rakendamist, tuleks seetõttu jätta CEFi kohaldamisalast välja ja selle asemel, kui see on asjakohane, tuleks neid käsitleda selliste muude vahendite kaudu nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (17) loodud programm „Digitaalne Euroopa“. Samuti on oluline maksimeerida eri programmide vahelist koostoimet. |
| --- | --- |

(40)

Digitaristu on oluline innovatsiooni hüppelaud. Selleks et maksimeerida CEFi mõju, peaks see keskenduma digitaristu rahastamisele. Digitaalsed üksikteenused ja -rakendused, nagu need, mis hõlmavad mitmesugust hajusraamatu tehnoloogiat või tehisintellekti rakendamist, tuleks seetõttu jätta CEFi kohaldamisalast välja ja selle asemel, kui see on asjakohane, tuleks neid käsitleda selliste muude vahendite kaudu nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (17) loodud programm „Digitaalne Euroopa“. Samuti on oluline maksimeerida eri programmide vahelist koostoimet.

| (41) | Selleks et oodatavad järgmise põlvkonna digiteenused, näiteks asjade internet ja digirakendused, mis peaksid tooma märkimisväärset kasu eri sektoritele ja kogu ühiskonnale, oleksid elujõulised, on vaja katkematut piiriülest kaetust 5G-süsteemidega, pidades eelkõige silmas seda, et kasutajatele ja seadmetele oleks internetiühendus tagatud ka siis, kui nad liiguvad ühest kohast teise. Samal ajal on endiselt selgusetu, kuidas jagada 5G-süsteemide kasutuselevõtu kulusid kõnealuste sektorite vahel, ja kommertskasutusega kaasnevad tajutavad riskid on mõnes olulises valdkonnas väga suured. Ühendatud liikuvuse valdkonna uute rakenduste esimese etapi põhiteemadeks kujunevad tõenäoliselt maanteekoridorid ja raudteeühendused, mistõttu peetakse neid CEFist rahastamise seisukohast esmatähtsateks piiriülesteks projektideks. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et oodatavad järgmise põlvkonna digiteenused, näiteks asjade internet ja digirakendused, mis peaksid tooma märkimisväärset kasu eri sektoritele ja kogu ühiskonnale, oleksid elujõulised, on vaja katkematut piiriülest kaetust 5G-süsteemidega, pidades eelkõige silmas seda, et kasutajatele ja seadmetele oleks internetiühendus tagatud ka siis, kui nad liiguvad ühest kohast teise. Samal ajal on endiselt selgusetu, kuidas jagada 5G-süsteemide kasutuselevõtu kulusid kõnealuste sektorite vahel, ja kommertskasutusega kaasnevad tajutavad riskid on mõnes olulises valdkonnas väga suured. Ühendatud liikuvuse valdkonna uute rakenduste esimese etapi põhiteemadeks kujunevad tõenäoliselt maanteekoridorid ja raudteeühendused, mistõttu peetakse neid CEFist rahastamise seisukohast esmatähtsateks piiriülesteks projektideks.

| (42) | Kasutusele on vaja võtta elektroonilise side tuumikvõrgud, sealhulgas merekaablid, mis ühendavad Euroopa territooriume kolmandate riikidega muudel mandritel või ühendavad Euroopa saari, äärepoolseimaid piirkondi või ülemeremaid ja -territooriume, sealhulgas liidu territoriaalvete ja liikmesriikide majandusvööndi kaudu, et tagada selle elutähtsa taristu vajalik liiasus, suurendada liidu digivõrkude läbilaskevõimet ja töökindlust ning aidata suurendada territoriaalset ühtekuuluvust. Ilma avaliku sektori toetuseta ei ole sellised projektid aga sageli majanduslikult elujõulised. Lisaks peaks toetus olema kättesaadav selleks, et täiendada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ressurssi piisava läbilaskevõimega terabitiühendusega. |
| --- | --- |

(42)

Kasutusele on vaja võtta elektroonilise side tuumikvõrgud, sealhulgas merekaablid, mis ühendavad Euroopa territooriume kolmandate riikidega muudel mandritel või ühendavad Euroopa saari, äärepoolseimaid piirkondi või ülemeremaid ja -territooriume, sealhulgas liidu territoriaalvete ja liikmesriikide majandusvööndi kaudu, et tagada selle elutähtsa taristu vajalik liiasus, suurendada liidu digivõrkude läbilaskevõimet ja töökindlust ning aidata suurendada territoriaalset ühtekuuluvust. Ilma avaliku sektori toetuseta ei ole sellised projektid aga sageli majanduslikult elujõulised. Lisaks peaks toetus olema kättesaadav selleks, et täiendada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ressurssi piisava läbilaskevõimega terabitiühendusega.

| (43) | Meetmetega, mis aitavad kaasa digitaalse ühendatuse taristuga seotud ühishuviprojektide elluviimisele, tuleks võtta kasutusele konkreetse projekti jaoks parim ja sobivaim olemasolev tehnoloogia, mis annab parima tasakaalu andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu töökindluse ja kulutõhususe seisukohast tipptasemel tehnoloogialahenduste vahel. See tuleks tööprogrammides esikohale seada, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud kriteeriume. Sotsiaal-majandusliku ja keskkonnakasu maksimeerimiseks võib ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtmine hõlmata ka passiivset taristut. Meetmete prioriseerimisel tuleks võtta arvesse ühendatuse võimalikku positiivset ülekanduvat mõju, näiteks kui kasutusele võetud projekt võib suurendada selliste tulevaste projektide kasutuselevõtu majanduslikku tasuvust, millega kaetakse seni katmata piirkonnad ja elanikkond. |
| --- | --- |

(43)

Meetmetega, mis aitavad kaasa digitaalse ühendatuse taristuga seotud ühishuviprojektide elluviimisele, tuleks võtta kasutusele konkreetse projekti jaoks parim ja sobivaim olemasolev tehnoloogia, mis annab parima tasakaalu andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu töökindluse ja kulutõhususe seisukohast tipptasemel tehnoloogialahenduste vahel. See tuleks tööprogrammides esikohale seada, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud kriteeriume. Sotsiaal-majandusliku ja keskkonnakasu maksimeerimiseks võib ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtmine hõlmata ka passiivset taristut. Meetmete prioriseerimisel tuleks võtta arvesse ühendatuse võimalikku positiivset ülekanduvat mõju, näiteks kui kasutusele võetud projekt võib suurendada selliste tulevaste projektide kasutuselevõtu majanduslikku tasuvust, millega kaetakse seni katmata piirkonnad ja elanikkond.

| (44) | Liit on välja töötanud oma satelliidipõhise positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogia (programmid Galileo ja EGNOS) ning Maa seire ja jälgimise programmi (Copernicus). Programmid Galileo, EGNOS ja Copernicus pakuvad täiustatud teenuseid, millest saavad olulist majanduslikku kasu nii avaliku kui ka erasektori kasutajad. Seepärast peaksid kõik CEFist rahastatavad transpordi-, energeetika- ja digitaristud, mis kasutavad positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogiat või Maa seire teenuseid, nimetatud programmidega tehniliselt ühilduma. |
| --- | --- |

(44)

Liit on välja töötanud oma satelliidipõhise positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogia (programmid Galileo ja EGNOS) ning Maa seire ja jälgimise programmi (Copernicus). Programmid Galileo, EGNOS ja Copernicus pakuvad täiustatud teenuseid, millest saavad olulist majanduslikku kasu nii avaliku kui ka erasektori kasutajad. Seepärast peaksid kõik CEFist rahastatavad transpordi-, energeetika- ja digitaristud, mis kasutavad positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogiat või Maa seire teenuseid, nimetatud programmidega tehniliselt ühilduma.

| (45) | Praeguse programmi raames avaldati 2017. aastal esimene konkursikutse segarahastuse andmiseks ja selle positiivsed tulemused kinnitasid, et liidu toetuste kasutamine koos rahaliste vahenditega, mis saadakse Euroopa Investeerimispangalt või riiklikelt tugipankadelt või muudelt arengut rahastavatelt asutustelt ja avaliku sektori finantsasutustelt ning erasektori finantsasutustelt ja investoritelt, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse alusel, on asjakohane ja annab lisaväärtust. Segarahastamine peaks aitama kaasata erasektori investeeringuid ja võimendada avaliku sektori üldist panust kooskõlas programmi „InvestEU“ eesmärkidega. Seepärast tuleks CEFist jätkuvalt toetada meetmeid, mida on võimalik rahastada liidu toetusi ja muid rahastamisallikaid kombineerides. |
| --- | --- |

(45)

Praeguse programmi raames avaldati 2017. aastal esimene konkursikutse segarahastuse andmiseks ja selle positiivsed tulemused kinnitasid, et liidu toetuste kasutamine koos rahaliste vahenditega, mis saadakse Euroopa Investeerimispangalt või riiklikelt tugipankadelt või muudelt arengut rahastavatelt asutustelt ja avaliku sektori finantsasutustelt ning erasektori finantsasutustelt ja investoritelt, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse alusel, on asjakohane ja annab lisaväärtust. Segarahastamine peaks aitama kaasata erasektori investeeringuid ja võimendada avaliku sektori üldist panust kooskõlas programmi „InvestEU“ eesmärkidega. Seepärast tuleks CEFist jätkuvalt toetada meetmeid, mida on võimalik rahastada liidu toetusi ja muid rahastamisallikaid kombineerides.

| (46) | Transpordisektoris ei tohiks segarahastamistoiminguteks kasutatud summad ületada 10 % mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriigi 1 alamrubriigi 2 summast. Segarahastamistoiminguid peaks olema võimalik kasutada näiteks meetmete puhul, mis on seotud aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega. |
| --- | --- |

(46)

Transpordisektoris ei tohiks segarahastamistoiminguteks kasutatud summad ületada 10 % mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriigi 1 alamrubriigi 2 summast. Segarahastamistoiminguid peaks olema võimalik kasutada näiteks meetmete puhul, mis on seotud aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega.

| (47) | CEFi poliitikaeesmärke täidetakse ka programmi „InvestEU“ poliitikaharudesse kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatistega. CEFi meetmeid tuleks kasutada investeeringute soodustamiseks, tegeledes turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordadega, eelkõige juhul, kui meetmed ei ole majanduslikult tasuvad, tehes seda proportsionaalsel viisil ja erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata, kuid neil on selge liidu lisaväärtus. |
| --- | --- |

(47)

CEFi poliitikaeesmärke täidetakse ka programmi „InvestEU“ poliitikaharudesse kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatistega. CEFi meetmeid tuleks kasutada investeeringute soodustamiseks, tegeledes turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordadega, eelkõige juhul, kui meetmed ei ole majanduslikult tasuvad, tehes seda proportsionaalsel viisil ja erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata, kuid neil on selge liidu lisaväärtus.

| (48) | Selleks et soodustada innovatsioonitsükli terviklikku arengut, on vaja tagada liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide raames väljatöötatud innovatiivsete lahenduste ning CEFi toel kasutusele võetud innovatiivsete lahenduste vastastikune täiendavus. Sel eesmärgil aitab koostoime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (18) loodud programmiga „Euroopa horisont“ tagada, et programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimise raames selgitatakse välja ja määratakse kindlaks liidu transpordi-, energeetika- ja digisektori teadus- ja innovatsioonivajadused. Lisaks peab koostoime programmiga „Euroopa horisont“ tagama, et CEFist toetatakse innovatiivse tehnoloogia ja lahenduste, eelkõige programmi „Euroopa horisont“ abil loodud tehnoloogia ja lahenduste ulatuslikku tutvustamist ja kasutuselevõttu transpordi-, energeetika- ja digitaristu valdkonnas. Koostoime programmiga „Euroopa horisont“ peab samuti tagama, et lihtsustatakse teabe ja andmete vahetamist programmi „Euroopa horisont“ ja CEFi vahel, seades näiteks tähelepanu keskmesse programmi „Euroopa horisont“ raames välja töötatud ja suure turuvalmidusega tehnoloogia, mille võiks CEFi kaudu edaspidi kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et soodustada innovatsioonitsükli terviklikku arengut, on vaja tagada liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide raames väljatöötatud innovatiivsete lahenduste ning CEFi toel kasutusele võetud innovatiivsete lahenduste vastastikune täiendavus. Sel eesmärgil aitab koostoime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (18) loodud programmiga „Euroopa horisont“ tagada, et programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimise raames selgitatakse välja ja määratakse kindlaks liidu transpordi-, energeetika- ja digisektori teadus- ja innovatsioonivajadused. Lisaks peab koostoime programmiga „Euroopa horisont“ tagama, et CEFist toetatakse innovatiivse tehnoloogia ja lahenduste, eelkõige programmi „Euroopa horisont“ abil loodud tehnoloogia ja lahenduste ulatuslikku tutvustamist ja kasutuselevõttu transpordi-, energeetika- ja digitaristu valdkonnas. Koostoime programmiga „Euroopa horisont“ peab samuti tagama, et lihtsustatakse teabe ja andmete vahetamist programmi „Euroopa horisont“ ja CEFi vahel, seades näiteks tähelepanu keskmesse programmi „Euroopa horisont“ raames välja töötatud ja suure turuvalmidusega tehnoloogia, mille võiks CEFi kaudu edaspidi kasutusele võtta.

| (49) | CEFi kestus peaks olema vastavuses mitmeaastase finantsraamistiku kestusega. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kogu ajavahemikku 2021–2027 hõlmav rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (19) punkti 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(49)

CEFi kestus peaks olema vastavuses mitmeaastase finantsraamistiku kestusega. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kogu ajavahemikku 2021–2027 hõlmav rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (19) punkti 18 tähenduses.

| (50) | Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende elluviimist. Liikmesriigid töötavad välja oma mitmeaastase investeerimisstrateegia nende reformiprioriteetide toetamiseks. Need strateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et anda ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida tuleb toetada riiklikest või liidu vahenditest või mõlemast, ning et neid projekte koordineerida. Samuti peaksid need olema suunatud sellele, et liidu rahalisi vahendeid kasutatakse järjekindlalt ja suurendatakse võimalikult palju lisaväärtust, mida annab rahaline toetus, mida saadakse eeskätt ERFist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendist, programmist „InvestEU“ ja CEFist, kui see on asjakohane. Rahalist toetust tuleks kasutada ka kooskõlas liidu ja riiklike energia- ja kliimakavadega, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(50)

Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende elluviimist. Liikmesriigid töötavad välja oma mitmeaastase investeerimisstrateegia nende reformiprioriteetide toetamiseks. Need strateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et anda ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida tuleb toetada riiklikest või liidu vahenditest või mõlemast, ning et neid projekte koordineerida. Samuti peaksid need olema suunatud sellele, et liidu rahalisi vahendeid kasutatakse järjekindlalt ja suurendatakse võimalikult palju lisaväärtust, mida annab rahaline toetus, mida saadakse eeskätt ERFist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendist, programmist „InvestEU“ ja CEFist, kui see on asjakohane. Rahalist toetust tuleks kasutada ka kooskõlas liidu ja riiklike energia- ja kliimakavadega, kui see on asjakohane.

| (51) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, auhindade, hangete ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(51)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, auhindade, hangete ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (52) | Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Selliste valikute tegemisel tuleks kaaluda kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamist, samuti kuludega sidumata rahastamise kasutamist, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1. |
| --- | --- |

(52)

Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Selliste valikute tegemisel tuleks kaaluda kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamist, samuti kuludega sidumata rahastamise kasutamist, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1.

| (53) | Liidus asuvad õigussubjektid peaksid nii palju kui võimalik osalema vastastikku CEFis osalevate kolmandate riikide samaväärsetes programmides. |
| --- | --- |

(53)

Liidus asuvad õigussubjektid peaksid nii palju kui võimalik osalema vastastikku CEFis osalevate kolmandate riikide samaväärsetes programmides.

| (54) | Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis kehtestati Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (20) (edaspidi „EMP leping“), milles on sätestatud, et programme rakendatakse kõnealuse lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õigusaktide alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada erisäte, millega nõutakse kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja kontrollikojale vajalike õiguste ja nõutava juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(54)

Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis kehtestati Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (20) (edaspidi „EMP leping“), milles on sätestatud, et programme rakendatakse kõnealuse lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õigusaktide alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada erisäte, millega nõutakse kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja kontrollikojale vajalike õiguste ja nõutava juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks.

| (55) | Finantsmääruses kehtestatakse toetuste andmise reeglid. Selleks et võtta arvesse CEFist toetatavate meetmete eripära ja tagada nende järjekindel rakendamine CEFiga hõlmatud sektorites, on vaja kehtestada rahastamiskõlblikkuse ja hindamiskriteeriumidega seotud lisanäitajad. Tegevuste valimise ja nende rahastamise puhul tuleks järgida üksnes käesolevas määruses ja finantsmääruses sätestatud tingimusi. Ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, peaks olema võimalik näha tööprogrammides ette lihtsustatud menetlus. |
| --- | --- |

(55)

Finantsmääruses kehtestatakse toetuste andmise reeglid. Selleks et võtta arvesse CEFist toetatavate meetmete eripära ja tagada nende järjekindel rakendamine CEFiga hõlmatud sektorites, on vaja kehtestada rahastamiskõlblikkuse ja hindamiskriteeriumidega seotud lisanäitajad. Tegevuste valimise ja nende rahastamise puhul tuleks järgida üksnes käesolevas määruses ja finantsmääruses sätestatud tingimusi. Ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, peaks olema võimalik näha tööprogrammides ette lihtsustatud menetlus.

| (56) | Finantsmääruse kohaselt kehtestatakse valiku- ja hindamiskriteeriumid tööprogrammides. Transpordisektoris tuleks projekti kvaliteeti ja asjakohasust hinnates võtta arvesse ka projekti eeldatavat mõju Euroopa ühendatusele, selle vastavust ligipääsetavusnõuetele ja selle strateegiat seoses tulevaste hooldusvajadustega. |
| --- | --- |

(56)

Finantsmääruse kohaselt kehtestatakse valiku- ja hindamiskriteeriumid tööprogrammides. Transpordisektoris tuleks projekti kvaliteeti ja asjakohasust hinnates võtta arvesse ka projekti eeldatavat mõju Euroopa ühendatusele, selle vastavust ligipääsetavusnõuetele ja selle strateegiat seoses tulevaste hooldusvajadustega.

| (57) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (21) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (22) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (23) ja (EL) 2017/1939 (24) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on OLAFil vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (25) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(57)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (21) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (22) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (23) ja (EL) 2017/1939 (24) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on OLAFil vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (25) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.

| (58) | Vastavalt nõukogu otsusele 2013/755/EL (26) on ülemeremaades ja -territooriumidel elavad isikud ja asuvad üksused toetuskõlblikud, kui CEFi reeglitest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(58)

Vastavalt nõukogu otsusele 2013/755/EL (26) on ülemeremaades ja -territooriumidel elavad isikud ja asuvad üksused toetuskõlblikud, kui CEFi reeglitest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.

| (59) | Liit peaks püüdma saavutada sidususe ja koostoime oma välispoliitikaprogrammidega, sealhulgas ühinemiseelse abiga, lähtudes kohustustest, mis on võetud seoses komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatisega „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“. |
| --- | --- |

(59)

Liit peaks püüdma saavutada sidususe ja koostoime oma välispoliitikaprogrammidega, sealhulgas ühinemiseelse abiga, lähtudes kohustustest, mis on võetud seoses komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatisega „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“.

| (60) | Kui kolmandad riigid või kolmandates riikides asuvad üksused osalevad ühishuviprojekte või piiriüleseid taastuvenergiaprojekte ellu viia aitavates meetmetes, peaks rahaline toetus olema kättesaadav üksnes juhul, kui see on hädavajalik kõnealuste projektide eesmärkide saavutamiseks. Piiriüleste taastuvenergiaprojektide puhul peaks ühe või mitme liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelises (sealhulgas energiaühenduse siseses) koostöös täitma direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud tingimusi seoses vajadusega füüsilise ühenduse järele liiduga. |
| --- | --- |

(60)

Kui kolmandad riigid või kolmandates riikides asuvad üksused osalevad ühishuviprojekte või piiriüleseid taastuvenergiaprojekte ellu viia aitavates meetmetes, peaks rahaline toetus olema kättesaadav üksnes juhul, kui see on hädavajalik kõnealuste projektide eesmärkide saavutamiseks. Piiriüleste taastuvenergiaprojektide puhul peaks ühe või mitme liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelises (sealhulgas energiaühenduse siseses) koostöös täitma direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud tingimusi seoses vajadusega füüsilise ühenduse järele liiduga.

| (61) | Komisjoni märgib oma 3. oktoobri 2017. aasta teatises „Kuidas rakendada Euroopa riigihanked kogu Euroopa teenistusse“, et liit on maailma kõige avatum hanketurg, kuid liidu äriühingute pääs teiste riikide turgudele ei ole alati vastastikune. CEFi toetusesaajad peaksid seetõttu kasutama täielikult ära Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (27) pakutavaid strateegiliste hangete võimalusi. |
| --- | --- |

(61)

Komisjoni märgib oma 3. oktoobri 2017. aasta teatises „Kuidas rakendada Euroopa riigihanked kogu Euroopa teenistusse“, et liit on maailma kõige avatum hanketurg, kuid liidu äriühingute pääs teiste riikide turgudele ei ole alati vastastikune. CEFi toetusesaajad peaksid seetõttu kasutama täielikult ära Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (27) pakutavaid strateegiliste hangete võimalusi.

| (62) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (28) punktidele 22 ja 23 tuleks CEFi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, nagu kliimameetmete jälgimine, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata CEFi mõju kohapeal. Komisjon peaks korraldama hindamised ning edastama nende tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, et hinnata rahastamise tulemuslikkust ja tõhusust ning selle mõju CEFi üldeesmärkide saavutamisele ja teha vajalikud kohandused. |
| --- | --- |

(62)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (28) punktidele 22 ja 23 tuleks CEFi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, nagu kliimameetmete jälgimine, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata CEFi mõju kohapeal. Komisjon peaks korraldama hindamised ning edastama nende tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, et hinnata rahastamise tulemuslikkust ja tõhusust ning selle mõju CEFi üldeesmärkide saavutamisele ja teha vajalikud kohandused.

| (63) | Selleks et hinnata CEFi raames tehtud edusamme käesolevas määruses sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel ja anda neist aru, tuleks rakendada mõõdetavaid näitajaid sisaldavaid läbipaistvaid, kontrollitavaid ja nõuetekohaseid seire- ja aruandlusmeetmeid. Kõnealused meetmed peaksid tagama ka CEFi saavutuste tunnustamise. Selline tulemusaruannete süsteem peaks tagama, et CEFi rakendamise ja selle tulemuste seireks kasutatavaid andmeid saab kasutada tehtud edusammude ja esinenud raskuste põhjalikuks analüüsimiseks ning et neid andmeid ja tulemusi kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. CEFi jaoks asjakohaste andmete kogumiseks tuleb liidu vahendite saajatele kehtestada proportsionaalsed aruandlusnõuded. |
| --- | --- |

(63)

Selleks et hinnata CEFi raames tehtud edusamme käesolevas määruses sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel ja anda neist aru, tuleks rakendada mõõdetavaid näitajaid sisaldavaid läbipaistvaid, kontrollitavaid ja nõuetekohaseid seire- ja aruandlusmeetmeid. Kõnealused meetmed peaksid tagama ka CEFi saavutuste tunnustamise. Selline tulemusaruannete süsteem peaks tagama, et CEFi rakendamise ja selle tulemuste seireks kasutatavaid andmeid saab kasutada tehtud edusammude ja esinenud raskuste põhjalikuks analüüsimiseks ning et neid andmeid ja tulemusi kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. CEFi jaoks asjakohaste andmete kogumiseks tuleb liidu vahendite saajatele kehtestada proportsionaalsed aruandlusnõuded.

| (64) | CEFi tuleks rakendada tööprogrammidega. Komisjon peaks võtma 15. oktoobriks 2021 vastu esimesed mitmeaastased tööprogrammid, mis peaksid sisaldama CEFi esimese kolme aasta konkursikutsete ajakava, nende teemasid ja ligikaudset eelarvet, samuti eeldatavat raamistikku, mis hõlmab kogu programmitöö perioodi. |
| --- | --- |

(64)

CEFi tuleks rakendada tööprogrammidega. Komisjon peaks võtma 15. oktoobriks 2021 vastu esimesed mitmeaastased tööprogrammid, mis peaksid sisaldama CEFi esimese kolme aasta konkursikutsete ajakava, nende teemasid ja ligikaudset eelarvet, samuti eeldatavat raamistikku, mis hõlmab kogu programmitöö perioodi.

| (65) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et kehtestada erinormid piiriüleste taastuvenergiaprojektide osade kaasrahastamise kohta; määrata vajaduse korral kindlaks taristu nõuded, mida kohaldatakse teatavat liiki kahesuguse kasutusega taristuga seotud meetmete suhtes, ning kahesuguse kasutusega taristuga seotud meetmete hindamise menetlus; võtta vastu tööprogramme ning anda liidu finantstoetust. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (29). |
| --- | --- |

(65)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et kehtestada erinormid piiriüleste taastuvenergiaprojektide osade kaasrahastamise kohta; määrata vajaduse korral kindlaks taristu nõuded, mida kohaldatakse teatavat liiki kahesuguse kasutusega taristuga seotud meetmete suhtes, ning kahesuguse kasutusega taristuga seotud meetmete hindamise menetlus; võtta vastu tööprogramme ning anda liidu finantstoetust. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (29).

| (66) | Selleks et vajaduse korral kohandada CEFi seireks kasutatavaid näitajaid, transpordisektoris igale erieesmärgile eraldatud eelarvevahendite soovituslikke protsendimäärasid ja transpordi põhivõrgukoridoride määratlust, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisa I, II ja III osa muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(66)

Selleks et vajaduse korral kohandada CEFi seireks kasutatavaid näitajaid, transpordisektoris igale erieesmärgile eraldatud eelarvevahendite soovituslikke protsendimäärasid ja transpordi põhivõrgukoridoride määratlust, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisa I, II ja III osa muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (67) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt rajada, arendada ja ajakohastada üleeuroopalisi võrke transpordi-, energeetika- ja digisektoris ning viia nende rajamine lõpule ja hõlbustada piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(67)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt rajada, arendada ja ajakohastada üleeuroopalisi võrke transpordi-, energeetika- ja digisektoris ning viia nende rajamine lõpule ja hõlbustada piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (68) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013 (30) ning määrus (EL) nr 283/2014 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. Samal ajal peaks aga määruse (EL) nr 1316/2013 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (31) lisa) artikkel 29 kaubaveokoridoride loetelu osas kehtima jääma. |
| --- | --- |

(68)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013 (30) ning määrus (EL) nr 283/2014 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. Samal ajal peaks aga määruse (EL) nr 1316/2013 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (31) lisa) artikkel 29 kaubaveokoridoride loetelu osas kehtima jääma.

| (69) | Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkondades toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamise alustamist mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatavalt alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(69)

Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkondades toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamise alustamist mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatavalt alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse Euroopa ühendamise rahastu (CEF) mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kehtivuse ajaks.

Käesolevas määruses sätestatakse CEFi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise reeglid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „meede“ – rahaliselt ja tehniliselt sõltumatuna määratletud ning ajaliselt piiritletud tegevus, mida on vaja projekti elluviimiseks; |
| --- | --- |

a)

„meede“ – rahaliselt ja tehniliselt sõltumatuna määratletud ning ajaliselt piiritletud tegevus, mida on vaja projekti elluviimiseks;

| b) | „alternatiivkütused“ – direktiivi 2014/94/EL artikli 2 punktis 1 määratletud alternatiivkütused kõigi transpordiliikide jaoks; |
| --- | --- |

b)

„alternatiivkütused“ – direktiivi 2014/94/EL artikli 2 punktis 1 määratletud alternatiivkütused kõigi transpordiliikide jaoks;

| c) | „toetusesaaja“ – juriidilise isiku staatusega üksus, kellega on sõlmitud toetusleping; |
| --- | --- |

c)

„toetusesaaja“ – juriidilise isiku staatusega üksus, kellega on sõlmitud toetusleping;

| d) | „segarahastamistoiming“ – meetmed, mida toetatakse liidu eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 kohaste segarahastamisvahendite raames, ja mille puhul kombineeritakse liidu eelarve tagastamatus vormis antavat toetust ja/või rahastamisvahendeid ja/või eelarvelisi tagatisi arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite tagasimakstava toetusega; |
| --- | --- |

d)

„segarahastamistoiming“ – meetmed, mida toetatakse liidu eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 kohaste segarahastamisvahendite raames, ja mille puhul kombineeritakse liidu eelarve tagastamatus vormis antavat toetust ja/või rahastamisvahendeid ja/või eelarvelisi tagatisi arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite tagasimakstava toetusega;

| e) | „üldvõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 II peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu; |
| --- | --- |

e)

„üldvõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 II peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu;

| f) | „põhivõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 III peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu; |
| --- | --- |

f)

„põhivõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 III peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu;

| g) | „põhivõrgukoridorid“ – põhivõrgu kooskõlastatud rakendamist lihtsustavad vahendid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1315/2013 IV peatükis ja loetletud käesoleva määruse lisa III osas; |
| --- | --- |

g)

„põhivõrgukoridorid“ – põhivõrgu kooskõlastatud rakendamist lihtsustavad vahendid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1315/2013 IV peatükis ja loetletud käesoleva määruse lisa III osas;

| h) | „piiriülene ühendus“ – transpordisektoris ühishuviprojekt, mis tagab TEN-T katkematuse liikmesriikide vahel või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel; |
| --- | --- |

h)

„piiriülene ühendus“ – transpordisektoris ühishuviprojekt, mis tagab TEN-T katkematuse liikmesriikide vahel või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel;

| i) | „puuduv ühendus“ – kõigi transpordiliikide puhul TEN-T puuduv lõik või põhi- või üldvõrgu ühendust TEN-T koridoridega tagav transpordilõik, mis ei võimalda TEN-T katkematust või sisaldab üht või mitut kitsaskohta, millel on kahjulik mõju TEN-T katkematusele; |
| --- | --- |

i)

„puuduv ühendus“ – kõigi transpordiliikide puhul TEN-T puuduv lõik või põhi- või üldvõrgu ühendust TEN-T koridoridega tagav transpordilõik, mis ei võimalda TEN-T katkematust või sisaldab üht või mitut kitsaskohta, millel on kahjulik mõju TEN-T katkematusele;

| j) | „kahesuguse kasutusega taristu“ – transpordivõrgu taristu, mis vastab nii tsiviil- kui ka kaitseotstarbelistele vajadustele; |
| --- | --- |

j)

„kahesuguse kasutusega taristu“ – transpordivõrgu taristu, mis vastab nii tsiviil- kui ka kaitseotstarbelistele vajadustele;

| k) | „piiriülene taastuvenergiaprojekt“ – projekt, mis on välja valitud või vastab tingimustele, et saada välja valitud kahe või enama liikmesriigi vahelise koostöölepingu või mõne muu kokkuleppe alusel või ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vaheliste kokkulepete alusel taastuvenergia kavandamise või kasutuselevõtu valdkonnas, nagu on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 8, 9, 11 ja 13, kooskõlas käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud kriteeriumidega; |
| --- | --- |

k)

„piiriülene taastuvenergiaprojekt“ – projekt, mis on välja valitud või vastab tingimustele, et saada välja valitud kahe või enama liikmesriigi vahelise koostöölepingu või mõne muu kokkuleppe alusel või ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vaheliste kokkulepete alusel taastuvenergia kavandamise või kasutuselevõtu valdkonnas, nagu on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 8, 9, 11 ja 13, kooskõlas käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud kriteeriumidega;

| l) | „energiatõhususe esikohale seadmine“ –määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 18 määratletud energiatõhususe esikohale seadmine; |
| --- | --- |

l)

„energiatõhususe esikohale seadmine“ –määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 18 määratletud energiatõhususe esikohale seadmine;

| m) | „digitaalse ühendatuse taristu“ – ülisuure läbilaskevõimega võrgud, 5G-süsteemid, väga hea kvaliteediga kohalik traadita internetiühendus ja tuumikvõrgud ning transpordi- ja energiataristuga otseselt seotud toimivad digiplatvormid; |
| --- | --- |

m)

„digitaalse ühendatuse taristu“ – ülisuure läbilaskevõimega võrgud, 5G-süsteemid, väga hea kvaliteediga kohalik traadita internetiühendus ja tuumikvõrgud ning transpordi- ja energiataristuga otseselt seotud toimivad digiplatvormid;

| n) | „5G-süsteemid“ – digitaristu elementide kogum, mis põhineb mobiilside ja traadita side tehnoloogia üleilmselt kokkulepitud standarditel ning mida kasutatakse täiustatud käitamiskarakteristikutega, näiteks ülisuure andmeedastuskiiruse ja läbilaskevõimega, lühikese latentsusajaga ühendustega ning ülitöökindlate ühendatus- ja lisaväärtusteenuste puhul või paljude omavahel ühendatud seadmete töö toetamiseks; |
| --- | --- |

n)

„5G-süsteemid“ – digitaristu elementide kogum, mis põhineb mobiilside ja traadita side tehnoloogia üleilmselt kokkulepitud standarditel ning mida kasutatakse täiustatud käitamiskarakteristikutega, näiteks ülisuure andmeedastuskiiruse ja läbilaskevõimega, lühikese latentsusajaga ühendustega ning ülitöökindlate ühendatus- ja lisaväärtusteenuste puhul või paljude omavahel ühendatud seadmete töö toetamiseks;

| o) | „5G-koridor“ – maantee-, raudtee- või siseveeteetranspordi marsruut, mis on täielikult kaetud digitaalse ühendatuse taristuga, eelkõige 5G-süsteemidega, ning võimaldab katkematult osutada koostoimivaid digiteenuseid, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse teenuseid, samalaadseid aruka liikuvuse raudteeteenuseid või digitaalset ühendatust siseveeteedel; |
| --- | --- |

o)

„5G-koridor“ – maantee-, raudtee- või siseveeteetranspordi marsruut, mis on täielikult kaetud digitaalse ühendatuse taristuga, eelkõige 5G-süsteemidega, ning võimaldab katkematult osutada koostoimivaid digiteenuseid, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse teenuseid, samalaadseid aruka liikuvuse raudteeteenuseid või digitaalset ühendatust siseveeteedel;

| p) | „transpordi- ja energiataristuga otseselt seotud toimivad digiplatvormid“ – füüsilised ja virtuaalsed info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid, mida käitatakse kommunikatsioonitaristu abil ning mis toetavad transpordi- või energiataristu või mõlema andmete voogu, säilitamist, töötlemist ja analüüsi; |
| --- | --- |

p)

„transpordi- ja energiataristuga otseselt seotud toimivad digiplatvormid“ – füüsilised ja virtuaalsed info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid, mida käitatakse kommunikatsioonitaristu abil ning mis toetavad transpordi- või energiataristu või mõlema andmete voogu, säilitamist, töötlemist ja analüüsi;

| q) | „ühishuviprojekt“ – määruses (EL) nr 1315/2013 või (EL) nr 347/2013 või käesoleva määruse artiklis 8 määratletud projekt; |
| --- | --- |

q)

„ühishuviprojekt“ – määruses (EL) nr 1315/2013 või (EL) nr 347/2013 või käesoleva määruse artiklis 8 määratletud projekt;

| r) | „uuringud“ – projekti elluviimise ettevalmistamiseks vajalik tegevus, nt ettevalmistavad, kaardistamis-, teostatavus-, hindamis-, test- ning kinnitavad uuringud, sh tarkvara kujul, ning kõik muud tehnilised tugimeetmed, sh eeltööd, et projekt määratleda ja seda arendada ning otsustada selle rahastamise üle, nt asjaomaseid asukohti käsitleva eelteabe kogumine ning finantspaketi ettevalmistamine; |
| --- | --- |

r)

„uuringud“ – projekti elluviimise ettevalmistamiseks vajalik tegevus, nt ettevalmistavad, kaardistamis-, teostatavus-, hindamis-, test- ning kinnitavad uuringud, sh tarkvara kujul, ning kõik muud tehnilised tugimeetmed, sh eeltööd, et projekt määratleda ja seda arendada ning otsustada selle rahastamise üle, nt asjaomaseid asukohti käsitleva eelteabe kogumine ning finantspaketi ettevalmistamine;

| s) | „sotsiaal-majanduslikud keskused“ – üksused, mis tulenevalt oma eesmärgist, laadist või asukohast võivad otse või kaudselt anda olulist sotsiaal-majanduslikku kasu oma ümbruskonna või oma mõjupiirkonna kodanikele, ettevõtjatele ja kogukondadele; |
| --- | --- |

s)

„sotsiaal-majanduslikud keskused“ – üksused, mis tulenevalt oma eesmärgist, laadist või asukohast võivad otse või kaudselt anda olulist sotsiaal-majanduslikku kasu oma ümbruskonna või oma mõjupiirkonna kodanikele, ettevõtjatele ja kogukondadele;

| t) | „kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik; |
| --- | --- |

t)

„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik;

| u) | „ülisuure läbilaskevõimega võrk“ – direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 2 punktis 2 määratletud ülisuure läbilaskevõimega võrk; |
| --- | --- |

u)

„ülisuure läbilaskevõimega võrk“ – direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 2 punktis 2 määratletud ülisuure läbilaskevõimega võrk;

| v) | „ehitustööd“ – komponentide, süsteemide ja teenuste, sh tarkvara ostmine, tarnimine ja kasutusele võtmine ning projektiga seotud arendus-, ehitus- ja paigaldustegevus, paigaldiste vastuvõtmine ning projekti käivitamine. |
| --- | --- |

v)

„ehitustööd“ – komponentide, süsteemide ja teenuste, sh tarkvara ostmine, tarnimine ja kasutusele võtmine ning projektiga seotud arendus-, ehitus- ja paigaldustegevus, paigaldiste vastuvõtmine ning projekti käivitamine.

Artikkel 3

Eesmärgid

1.   CEFi üldeesmärkideks on rajada, arendada ja ajakohastada üleeuroopalisi võrke transpordi-, energeetika- ja digisektoris ja viia nende rajamine lõpule ning hõlbustada piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas, võttes arvesse pikaajalisi CO2 heite vähendamise kohustusi ning eesmärke suurendada Euroopa konkurentsivõimet; tagada arukas, kestlik ja kaasav majanduskasv; territoriaalne, sotsiaalne ja majanduslik ühtekuuluvus ning juurdepääs siseturule ja selle integratsioon, pannes rõhku transpordi-, energeetika- ja digisektori koostoime hõlbustamisele.

2.   CEFi erieesmärgid on järgmised:

| a) | transpordisektoris:






  i) | aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud tõhusate, omavahel ühendatud ja mitmeliigiliste võrkudega ning taristuga aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvuse jaoks, kooskõla määruse (EL) nr 1315/2013 eesmärkidega, ning |
| --- | --- | --- |

a)

transpordisektoris:

i)

aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud tõhusate, omavahel ühendatud ja mitmeliigiliste võrkudega ning taristuga aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvuse jaoks, kooskõla määruse (EL) nr 1315/2013 eesmärkidega, ning

| ii) | kohandada TEN-T osad transporditaristu kahesugusele kasutusele, et parandada nii tsiviil- kui ka sõjaväelist liikuvust; |
| --- | --- |

ii)

kohandada TEN-T osad transporditaristu kahesugusele kasutusele, et parandada nii tsiviil- kui ka sõjaväelist liikuvust;

| b) | energeetikasektoris:






  i) | aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud tõhusa ja konkurentsipõhise energia siseturu parema lõimimisega, piiri- ja sektoriüleste võrkude koostalitlusega, soodustades majanduse CO2 heite vähendamist, edendades energiatõhusust ja tagades varustuskindluse, ning |
| --- | --- | --- |

b)

energeetikasektoris:

i)

aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud tõhusa ja konkurentsipõhise energia siseturu parema lõimimisega, piiri- ja sektoriüleste võrkude koostalitlusega, soodustades majanduse CO2 heite vähendamist, edendades energiatõhusust ja tagades varustuskindluse, ning

| ii) | hõlbustada piiriülest koostööd energeetika, sealhulgas taastuvenergia valdkonnas; |
| --- | --- |

ii)

hõlbustada piiriülest koostööd energeetika, sealhulgas taastuvenergia valdkonnas;

| c) | digisektoris: aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud ohutute ja turvaliste ülisuure läbilaskevõimega võrkude, sealhulgas 5G-süsteemide, kasutuselevõtmise ja neile juurdepääsuga ning digitaalsete tuumikvõrkude töökindluse ja läbilaskevõime suurendamisega liidu territooriumil, ühendades need naaberterritooriumidega, ning transpordi- ja energiavõrgu digitaliseerimisega. |
| --- | --- |

c)

digisektoris: aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud ohutute ja turvaliste ülisuure läbilaskevõimega võrkude, sealhulgas 5G-süsteemide, kasutuselevõtmise ja neile juurdepääsuga ning digitaalsete tuumikvõrkude töökindluse ja läbilaskevõime suurendamisega liidu territooriumil, ühendades need naaberterritooriumidega, ning transpordi- ja energiavõrgu digitaliseerimisega.

Artikkel 4

Eelarve

1.   CEFi rakendamise rahastamispakett ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 on 33 710 000 000 eurot (32) jooksevhindades.

Kooskõlas liidu eesmärgiga lõimida kliimameetmed liidu poliitikavaldkondadesse ja liidu fondidesse eraldatakse CEFi meetmete kaudu 60 % selle kogu rahastamispaketist kliimaeesmärkidele.

2.   Lõikes 1 viidatud summa jaotatakse järgmiselt:

| a) | 25 807 000 000 eurot eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud erieesmärkide jaoks ja sellest:






  i) | 12 830 000 000 eurot mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriigi 1 alamrubriigist 2 (Euroopa strateegilised investeeringud); |
| --- | --- | --- |

a)

25 807 000 000 eurot eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud erieesmärkide jaoks ja sellest:

i)

12 830 000 000 eurot mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriigi 1 alamrubriigist 2 (Euroopa strateegilised investeeringud);

| ii) | 11 286 000 000 eurot paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist ja seda kasutatakse kooskõlas käesoleva määrusega üksnes Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavates liikmesriikides; |
| --- | --- |

ii)

11 286 000 000 eurot paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist ja seda kasutatakse kooskõlas käesoleva määrusega üksnes Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavates liikmesriikides;

| iii) | 1 691 000 000 eurot mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriigi 5 alamrubriigist 13 artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärkide jaoks; |
| --- | --- |

iii)

1 691 000 000 eurot mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriigi 5 alamrubriigist 13 artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärkide jaoks;

| b) | 5 838 000 000 eurot eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärkide jaoks ja sellest 15 % piiriüleste taastuvenergiaprojektide jaoks, eeldusel et turg need kasutusele võtab, aga kui 15 % künnis on saavutatud, suurendab komisjon seda künnist kuni 20 %-ni, eeldusel et turg need kasutusele võtab; |
| --- | --- |

b)

5 838 000 000 eurot eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärkide jaoks ja sellest 15 % piiriüleste taastuvenergiaprojektide jaoks, eeldusel et turg need kasutusele võtab, aga kui 15 % künnis on saavutatud, suurendab komisjon seda künnist kuni 20 %-ni, eeldusel et turg need kasutusele võtab;

| c) | 2 065 000 000 eurot eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärkide jaoks. |
| --- | --- |

c)

2 065 000 000 eurot eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärkide jaoks.

3.   Komisjon ei tohi lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud summast kõrvale kalduda.

4.   Lõikes 1 osutatud summast võib kuni 1 % kasutada CEFi ja sektoripõhiste suuniste rakendamiseks antava tehnilise- ja haldusabi rahastamiseks, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks. Samuti võib seda summat kasutada projektide ettevalmistamist toetavate kaasnevate meetmete rahastamiseks, eelkõige projekti promootorite nõustamiseks rahastamisvõimaluste alal, et aidata neil projekti rahastamist struktureerida.

5.   Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuva meetmega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastaste osamaksetena kahele või enamale aastale.

6.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 193 lõike 2 teise lõigu punktiga a, võttes arvesse käesoleva määruse hilinenud jõustumist ning selleks, et tagada järjepidevus, võib piiratud ajavahemiku jooksul käesoleva määruse alusel toetatavate meetmetega seoses tekkinud kulusid käsitada rahastamiskõlblikena alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui need tekkisid enne toetustaotluse esitamist.

7.   Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summat rakendatakse kooskõlas käesoleva määrusega, kui käesoleva artikli lõikest 8 ei tulene teisiti ja ilma, et see piiraks artikli 15 lõike 2 punkti c kohaldamist.

8.   Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summadest 30 % tehakse konkurentsipõhiselt kohe kättesaadavaks kõigile Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavatele liikmesriikidele, et rahastada transporditaristuprojekte kooskõlas käesoleva määrusega, seades prioriteediks toetada võimalikult suurel arvul piiriüleseid ja puuduvaid ühendusi. Kuni 31. detsembrini 2023 võetakse Ühtekuuluvusfondi kohaselt riikidele tehtud eraldisi rahastamiskõlblike projektide valimisel arvesse ümberpaigutatud vahenditest 70 % ulatuses. Alates 1. jaanuarist 2024 tehakse CEFi ümber paigutatud vahendid, mis ei ole transporditaristuprojektidele määratud, kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele, kes vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, et nad saaksid rahastada transporditaristuprojekte kooskõlas käesoleva määrusega.

9.   Liikmesriikidele, kelle ostujõu standardis mõõdetud kogurahvatulu elaniku kohta perioodil 2015–2017 oli alla 60 % 27-liikmelise ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta, tagatakse kuni 31. detsembrini 2024. aastal 70 % summast, mis need liikmesriigid on CEFi ümber paigutanud.

10.   Kuni 31. detsembrini 2025 ei ületa Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide meetmetele lõike 2 punkti a alapunkti ii alusel eraldatud kogusumma 170 % kõnealuse liikmesriigi osast Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud kogusummas.

11.   Selleks et toetada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike, kellel võib olla raskusi piisava valmidusastmega ja/või kvaliteetsete ning liidu jaoks piisava lisaväärtusega projektide väljatöötamisel, tuleb erilist tähelepanu pöörata programmi tugimeetmetele, mille eesmärk on suurendada haldusasutuste ja avalike teenistuste institutsioonilist suutlikkust ja tõhusust seoses käesolevas määruses loetletud projektide väljatöötamise ja elluviimisega.

Komisjon teeb kõik endast oleneva, et võimaldada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavatel liikmesriikidel CEFi ümberpaigutatud summa perioodi 2021–2027 lõpuks võimalikult suurel määral ära kasutada, sealhulgas täiendavate projektikonkursside korraldamise kaudu.

Lisaks pööratakse erilist tähelepanu ja antakse toetust nendele liikmesriikidele, kelle ostujõu standardis mõõdetud kogurahvatulu elaniku kohta perioodil 2015–2017 oli alla 60 % 27-liikmelise ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta.

12.   Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summat ei kasutata sektoriüleste tööprogrammide ja segarahastamistoimingute rahastamiseks.

13.   Eelarve jagatud täitmise korras liikmesriikidele eraldatud vahendid võib liikmesriikide taotluse alusel paigutada ümber CEFi. Ümberpaigutamise suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2021/1060 artiklis 21 sätestatud tingimusi. Neid vahendeid rakendab komisjon eelarve otsese täitmise korras kooskõlas finantsmääruse artikli 62 esimese lõigu punktiga a või kaudse täitmise korras kooskõlas kõnealuse lõigu punktiga c. Neid vahendeid kasutatakse asjaomase liikmesriigi huvides.

14.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 13 kohaldamist, võib digisektoris eelarve jagatud täitmise korras liikmesriikidele eraldatud vahendid paigutada nimetatud liikmesriikide taotluse alusel ümber CEFi, sealhulgas selleks, et täiendada käesoleva määruse artikli 9 lõike 4 kohaselt rahastamiskõlblike meetmete rahastamist kuni 100 % ulatuses rahastamiskõlblike kulude kogusummast, ilma et see piiraks finantsmääruse artiklis 190 sätestatud kaasrahastamise põhimõtet ja riigiabinorme. Neid vahendeid kasutatakse üksnes asjaomase liikmesriigi hüvanguks.

Artikkel 5

CEFiga assotsieerunud kolmandad riigid

1.   CEF on avatud osalemiseks järgmistele kolmandatele riikidele:

| a) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi EMP liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi EMP liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele;

| b) | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

b)

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| c) | Euroopa naabruspoliitika riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

c)

Euroopa naabruspoliitika riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| d) | muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga:






  i) | tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- | --- |

d)

muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga:

i)

tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel;

| ii) | määratakse kindlaks programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete kalkulatsioon ja halduskulud; |
| --- | --- |

ii)

määratakse kindlaks programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete kalkulatsioon ja halduskulud;

| iii) | ei anta kolmandale riigile liidu programmiga seoses otsustusõigust; |
| --- | --- |

iii)

ei anta kolmandale riigile liidu programmiga seoses otsustusõigust;

| iv) | on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve; |
| --- | --- |

iv)

on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve;

| v) | tagatakse vastastikkuse põhimõte juurdepääsul sarnastele programmidele kolmandates riikides. |
| --- | --- |

v)

tagatakse vastastikkuse põhimõte juurdepääsul sarnastele programmidele kolmandates riikides.

Käesoleva artikli esimese lõigu punkti d alapunktis ii viidatud osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 kohaldamist, ei tohi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kolmandad riigid ja kõnealustes kolmandates riikides asuvad üksused saada rahalist toetust käesoleva määruse alusel, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik konkreetse ühishuviprojekti või käesoleva määruse artikli 7 lõike 1 kohase projekti eesmärkide saavutamiseks ja kui seda antakse käesoleva määruse artiklis 20 osutatud tööprogrammides sätestatud tingimustel.

Artikkel 6

Liidupoolse rahastamise rakendamine ja vormid

1.   CEFi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud asutustega.

2.   CEFist võib anda rahalisi vahendeid finantsmääruse kohaste toetuste ja hangete kaudu. Samuti võib sellest toetada segarahastamistoiminguid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (33) ja finantsmääruse X jaotisega. Transpordisektoris ei tohi liidu toetus segarahastamistoimingutele ületada 10 % käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktis i osutatud eelarve summast. Transpordisektoris võidakse segarahastamistoiminguid kasutada käesoleva määruse artikli 9 lõike 2 punktis b osutatud meetmete puhul, mis on seotud aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega.

3.   Komisjon võib osa CEFi rakendamisest delegeerida rakendusametitele kooskõlas finantsmääruse artikliga 69, et täita CEFi haldamise ja tõhususe optimaalseid nõudeid transpordi-, energeetika- ja digisektoris.

4.   Riski, mis on seotud vahendite saajale määratud vahendite tagasinõudmisega, võib katta vastastikuse kindlustusmehhanismi osamaksetega ning neid osamakseid käsitatakse piisava tagatisena finantsmääruse tähenduses. Kohaldatakse määruse (EL) 2021/695 artikli 33 lõiget 7.

Artikkel 7

Piiriülesed taastuvenergiaprojektid

1.   Piiriülesed taastuvenergiaprojektid aitavad kaasa CO2 heite vähendamisele, energia siseturu väljakujundamisele ja varustuskindluse suurendamisele. Need projektid lisatakse kahe või enama liikmesriigi vahelisse koostöölepingusse või mõnda muusse kokkuleppesse või ühe või enama liikmesriigi ja ühe või enama kolmanda riigi vahelisse kokkuleppesse, nagu on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 8, 9, 11 ja 13. Need projektid peavad järgima käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud eesmärke, üldkriteeriume ja menetlust.

2.   Komisjon võtab hiljemalt 31. detsembril 2021 kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse konkreetsed valikukriteeriumid ja projektide valimise menetluse üksikasjad, ilma et see piiraks artiklis 14 sätestatud hindamiskriteeriumide kohaldamist. Komisjon avaldab metoodika, mille kohaselt hinnata projektide panust üldkriteeriumide täitmisse ning mille alusel koostada kulude-tulude analüüs, mida on täpsustatud lisa IV osas.

3.   Piiriüleste taastuvenergiaprojektide arendamiseks ja väljaselgitamiseks tehtavad uuringud on käesoleva määruse alusel rahastamiskõlblikud.

4.   Piiriüleste taastuvenergiaprojektidega seotud ehitustööd on liidu vahenditest rahastamiskõlblikud, kui need vastavad järgmistele lisakriteeriumidele:

| a) | projektipõhine kulude-tulude analüüs vastavalt lisa IV osa punktile 3 on kohustuslik kõikide toetatavate projektide puhul ning selles võetakse arvesse kõiki toetuskavadest saadavaid tulusid, see on tehtud läbipaistvalt, terviklikult ja täielikult ning sellega tõendatakse olulist kulude kokkuhoidu või tulu või mõlemat seoses süsteemide integreerimise, keskkonnasäästlikkuse, varustuskindluse või innovatsiooniga, ning |
| --- | --- |

a)

projektipõhine kulude-tulude analüüs vastavalt lisa IV osa punktile 3 on kohustuslik kõikide toetatavate projektide puhul ning selles võetakse arvesse kõiki toetuskavadest saadavaid tulusid, see on tehtud läbipaistvalt, terviklikult ja täielikult ning sellega tõendatakse olulist kulude kokkuhoidu või tulu või mõlemat seoses süsteemide integreerimise, keskkonnasäästlikkuse, varustuskindluse või innovatsiooniga, ning

| b) | taotleja näitab, et ilma toetuseta ei oleks võimalik projekti ellu viia või ei oleks projekt majanduslikult otstarbekas. |
| --- | --- |

b)

taotleja näitab, et ilma toetuseta ei oleks võimalik projekti ellu viia või ei oleks projekt majanduslikult otstarbekas.

5.   Ehitustööde toetussumma:

| a) | peab olema proportsionaalne lisa IV osa punkti 2 alapunktis b osutatud kulude kokkuhoiu või tuludega või mõlemaga; |
| --- | --- |

a)

peab olema proportsionaalne lisa IV osa punkti 2 alapunktis b osutatud kulude kokkuhoiu või tuludega või mõlemaga;

| b) | ei tohi ületada summat, mis on vajalik projekti elluviimiseks või majandusliku otstarbekuse tagamiseks ning |
| --- | --- |

b)

ei tohi ületada summat, mis on vajalik projekti elluviimiseks või majandusliku otstarbekuse tagamiseks ning

| c) | peab olema kooskõlas artikli 15 lõikega 3. |
| --- | --- |

c)

peab olema kooskõlas artikli 15 lõikega 3.

6.   CEFiga nähakse ette võimalus koordineeritud rahastamiseks koos direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 3 lõikes 5 osutatud taastuvenergia kasutuselevõttu toetava raamistikuga ning kaasrahastamine määruse (EL) 2018/1999 artiklis 33 osutatud liidu taastuvenergia rahastamismehhanismiga.

7.   Komisjon hindab korrapäraselt vahendite kasutuselevõttu piiriüleste taastuvenergiaprojektide jaoks, pidades silmas käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud võrdlussummat. Nimetatud hindamise järel kasutatakse piiriüleste taastuvenergiaprojektide jaoks mõeldud vahendite ebapiisava turul kasutuselevõtmise korral kõneluste projektide jaoks kavandatud kasutamata eelarvet käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis i sätestatud üleeuroopaliste energiavõrkude eesmärkide saavutamiseks käesoleva määruse artikli 9 lõike 3 punktis a osutatud rahastamiskõlblike meetmete abil, ning alates 2024. aastast võib seda kasutada ka määruse (EL) 2018/1999 alusel loodud liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi kaasrahastamiseks.

8.   Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles sätestatakse erinormid piiriüleste taastuvenergiaprojektide osade kaasrahastamiseks CEFi ja määruse (EL) 2018/1999 artikli 33 alusel loodud liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi raames. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 8

Digitaalse ühendatuse taristu valdkonna ühishuviprojektid

1.   Digitaalse ühendatuse taristu valdkonna ühishuviprojektid on projektid, mis aitavad olulisel määral kaasa liidu strateegiliste ühendatuseesmärkide saavutamisele ja/või millega luuakse võrgutaristu, mis toetab majanduse ja ühiskonna digiüleminekut ning samuti liidu digitaalset ühtset turgu.

2.   Digitaalse ühendatuse taristu valdkonna ühishuviprojektid vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| a) | projekt aitab kaasa artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärgi saavutamisele ning |
| --- | --- |

a)

projekt aitab kaasa artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärgi saavutamisele ning

| b) | projekt kasutab selle konkreetse projekti jaoks parimat ja sobivaimat olemasolevat tehnoloogiat, mis annab parima tasakaalu andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu töökindluse, küberturvalisuse ja kulutõhususe seisukohast. |
| --- | --- |

b)

projekt kasutab selle konkreetse projekti jaoks parimat ja sobivaimat olemasolevat tehnoloogiat, mis annab parima tasakaalu andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu töökindluse, küberturvalisuse ja kulutõhususe seisukohast.

3.   Digitaalse ühendatuse taristu valdkonna ühishuviprojektide arendamiseks ja väljaselgitamiseks tehtavad uuringud on rahastamiskõlblikud käesoleva määruse alusel.

4.   Ilma et see piiraks artiklis 14 sätestatud hindamiskriteeriumide kohaldamist, lähtutakse rahastamisprioriteetide kindlaksmääramisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | meetmed, mis aitavad kooskõlas liidu strateegiliste ühendatuseesmärkidega tagada ülisuure läbilaskevõimega võrkude, sealhulgas 5G-süsteemide ja muu tipptasemel ühendatuse kasutuselevõtu ja neile võrkudele juurdepääsu piirkondades, kus asuvad sotsiaal-majanduslikud keskused, seatakse kooskõlas lisa V osa punktiga 1 prioriteediks vastavalt nende ühendatusega seotud vajadustele ning täiendavale loodavale kaetusele, mis hõlmab kodumajapidamisi; sotsiaal-majanduslike keskuste puhul on eraldiseisev võrgu kasutuselevõtt rahastamiskõlblik kui selline kasutuselevõtt on majanduslikult proportsionaalne ja füüsiliselt teostatav; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mis aitavad kooskõlas liidu strateegiliste ühendatuseesmärkidega tagada ülisuure läbilaskevõimega võrkude, sealhulgas 5G-süsteemide ja muu tipptasemel ühendatuse kasutuselevõtu ja neile võrkudele juurdepääsu piirkondades, kus asuvad sotsiaal-majanduslikud keskused, seatakse kooskõlas lisa V osa punktiga 1 prioriteediks vastavalt nende ühendatusega seotud vajadustele ning täiendavale loodavale kaetusele, mis hõlmab kodumajapidamisi; sotsiaal-majanduslike keskuste puhul on eraldiseisev võrgu kasutuselevõtt rahastamiskõlblik kui selline kasutuselevõtt on majanduslikult proportsionaalne ja füüsiliselt teostatav;

| b) | meetmed, mis aitavad tagada väga hea kvaliteediga kohaliku traadita internetiühenduse kohalikes kogukondades, eelistades neid kooskõlas lisa V osa punktiga 2; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis aitavad tagada väga hea kvaliteediga kohaliku traadita internetiühenduse kohalikes kogukondades, eelistades neid kooskõlas lisa V osa punktiga 2;

| c) | meetmed, mis soodustavad 5G-koridoride kasutuselevõttu piki põhilisi transpordimarsruute, sealhulgas TEN-Ts, nagu need, mis on loetletud lisa V osa punktis 3, seatakse prioriteediks eesmärgiga tagada kaetus piki põhilisi transpordimarsruute, mis võimaldab katkematult osutada koostoimivaid digiteenuseid, võttes tulevikku suunatud käsitlust kasutades arvesse selle sotsiaal-majanduslikku tähtsust võrreldes kõigi praegu paigaldatud tehnoloogiliste lahendustega; |
| --- | --- |

c)

meetmed, mis soodustavad 5G-koridoride kasutuselevõttu piki põhilisi transpordimarsruute, sealhulgas TEN-Ts, nagu need, mis on loetletud lisa V osa punktis 3, seatakse prioriteediks eesmärgiga tagada kaetus piki põhilisi transpordimarsruute, mis võimaldab katkematult osutada koostoimivaid digiteenuseid, võttes tulevikku suunatud käsitlust kasutades arvesse selle sotsiaal-majanduslikku tähtsust võrreldes kõigi praegu paigaldatud tehnoloogiliste lahendustega;

| d) | ühishuviprojektid, mille eesmärk on liitu kolmandate riikidega ühendavate piiriüleste tuumikvõrkude kasutuselevõtmine või märkimisväärne täiustamine ning elektroonilise side võrkude ühenduste tugevdamine liidu territooriumil, sealhulgas merekaablid, seatakse prioriteediks vastavalt sellele, kui suur on nende panus selliste elektroonilise side võrkude paremasse toimimisse, töökindlusse ja ülisuurde läbilaskevõimesse; |
| --- | --- |

d)

ühishuviprojektid, mille eesmärk on liitu kolmandate riikidega ühendavate piiriüleste tuumikvõrkude kasutuselevõtmine või märkimisväärne täiustamine ning elektroonilise side võrkude ühenduste tugevdamine liidu territooriumil, sealhulgas merekaablid, seatakse prioriteediks vastavalt sellele, kui suur on nende panus selliste elektroonilise side võrkude paremasse toimimisse, töökindlusse ja ülisuurde läbilaskevõimesse;

| e) | toimivate digiplatvormide kasutuselevõttu käsitlevate ühishuviprojektide puhul seatakse prioriteediks meetmed, mis põhinevad tipptasemel tehnoloogialahendustel, võttes arvesse näiteks koostalitluse, küberturvalisuse, andmekaitse ja taaskasutuse aspekte. |
| --- | --- |

e)

toimivate digiplatvormide kasutuselevõttu käsitlevate ühishuviprojektide puhul seatakse prioriteediks meetmed, mis põhinevad tipptasemel tehnoloogialahendustel, võttes arvesse näiteks koostalitluse, küberturvalisuse, andmekaitse ja taaskasutuse aspekte.

II PEATÜKK

RAHASTAMISKÕLBLIKKUS

Artikkel 9

Rahastamiskõlblikud meetmed

1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, mis aitavad saavutada artiklis 3 osutatud eesmärke, võttes samal ajal arvesse pikaajalist CO2 heite vähendamise kohustust. Sellised meetmed hõlmavad uuringuid, ehitustöid ja muid kaasnevaid meetmeid, mis on vajalikud CEFi haldamiseks ja rakendamiseks, ning sektoripõhiseid suuniseid. Uuringud on rahastamiskõlblikud vaid siis, kui need on seotud CEFi alusel rahastamiskõlblike projektidega.

2.   Transpordisektoris võib liit anda rahalist toetust käesoleva määruse alusel üksnes järgmistele meetmetele:

| a) | meetmed, mis on seotud tõhusate, omavahel ühendatud, koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste võrkudega raudtee-, maantee-, siseveetee- ja meretranspordi taristu arendamiseks;






  i) | meetmed, millega rakendatakse põhivõrku kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükiga, sealhulgas meetmed, mis on seotud piiriüleste ja puuduvate ühendustega, nagu käesoleva määruse lisa III osas loetletud ühendused, ning määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud põhivõrgu linnatranspordisõlmedega, mitmeliigiliste logistikaplatvormidega, meresadamatega, siseveesadamatega, raudtee-/maanteeterminalidega ja lennujaamade ühendustega. Põhivõrgu rakendamise meetmed võivad hõlmata üldvõrgus asuvaid seonduvaid elemente, kui see on vajalik investeeringute optimeerimiseks ja kooskõlas käesoleva määruse artiklis 20 osutatud tööprogrammides täpsustatud tingimustega; |
| --- | --- | --- |

a)

meetmed, mis on seotud tõhusate, omavahel ühendatud, koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste võrkudega raudtee-, maantee-, siseveetee- ja meretranspordi taristu arendamiseks;

i)

meetmed, millega rakendatakse põhivõrku kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükiga, sealhulgas meetmed, mis on seotud piiriüleste ja puuduvate ühendustega, nagu käesoleva määruse lisa III osas loetletud ühendused, ning määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud põhivõrgu linnatranspordisõlmedega, mitmeliigiliste logistikaplatvormidega, meresadamatega, siseveesadamatega, raudtee-/maanteeterminalidega ja lennujaamade ühendustega. Põhivõrgu rakendamise meetmed võivad hõlmata üldvõrgus asuvaid seonduvaid elemente, kui see on vajalik investeeringute optimeerimiseks ja kooskõlas käesoleva määruse artiklis 20 osutatud tööprogrammides täpsustatud tingimustega;

| ii) | meetmed, mis on seotud üldvõrgu piiriüleste ühendustega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, nagu käesoleva määruse lisa III osa punktis 2 loetletud ühendused; meetmed, millele on osutatud käesoleva määruse lisa III osa punktis 3; meetmed, mis on seotud üldvõrgu väljaarendamise uuringutega, ning meetmed, mis on seotud üldvõrgu mere- ja siseveesadamatega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga; |
| --- | --- |

ii)

meetmed, mis on seotud üldvõrgu piiriüleste ühendustega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, nagu käesoleva määruse lisa III osa punktis 2 loetletud ühendused; meetmed, millele on osutatud käesoleva määruse lisa III osa punktis 3; meetmed, mis on seotud üldvõrgu väljaarendamise uuringutega, ning meetmed, mis on seotud üldvõrgu mere- ja siseveesadamatega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga;

| iii) | meetmed selliste TEN-T puuduvate piirkondlike piiriüleste raudteeühenduste taasloomiseks, mis on maha jäetud või lammutatud; |
| --- | --- |

iii)

meetmed selliste TEN-T puuduvate piirkondlike piiriüleste raudteeühenduste taasloomiseks, mis on maha jäetud või lammutatud;

| iv) | meetmed, millega rakendatakse äärepoolseimates piirkondades asuvaid üldvõrgu lõike kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, sealhulgas meetmed, mis on seotud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud asjaomaste üldvõrgu linnatranspordisõlmede, meresadamate, siseveesadamate, raudtee-/maanteeterminalide, lennujaamade ühenduste ja mitmeliigiliste logistikaplatvormidega; |
| --- | --- |

iv)

meetmed, millega rakendatakse äärepoolseimates piirkondades asuvaid üldvõrgu lõike kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, sealhulgas meetmed, mis on seotud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud asjaomaste üldvõrgu linnatranspordisõlmede, meresadamate, siseveesadamate, raudtee-/maanteeterminalide, lennujaamade ühenduste ja mitmeliigiliste logistikaplatvormidega;

| v) | meetmed, millega toetatakse ühishuviprojekte, et ühendada üleeuroopaline transpordivõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõikes 1 määratletud naaberriikide taristuvõrkudega; |
| --- | --- |

v)

meetmed, millega toetatakse ühishuviprojekte, et ühendada üleeuroopaline transpordivõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõikes 1 määratletud naaberriikide taristuvõrkudega;

| b) | aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, mitmeliigilise, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed:






  i) | meetmed, millega toetatakse määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 21 sätestatud meremagistraale, keskendudes piiriülesele lähimereveole; |
| --- | --- | --- |

b)

aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, mitmeliigilise, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed:

i)

meetmed, millega toetatakse määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 21 sätestatud meremagistraale, keskendudes piiriülesele lähimereveole;

| ii) | meetmed, millega toetatakse vastavate transpordiliikide telemaatiliste rakenduste süsteeme vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 31, sealhulgas eelkõige:






  — | raudteede puhul: Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS); |
| --- | --- | --- |

ii)

meetmed, millega toetatakse vastavate transpordiliikide telemaatiliste rakenduste süsteeme vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 31, sealhulgas eelkõige:

—

raudteede puhul: Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS);

| — | siseveeteede puhul: jõeteabeteenused (RIS); |
| --- | --- |

—

siseveeteede puhul: jõeteabeteenused (RIS);

| — | maanteetranspordi puhul: intelligentsed transpordisüsteemid (ITS); |
| --- | --- |

—

maanteetranspordi puhul: intelligentsed transpordisüsteemid (ITS);

| — | meretranspordi puhul: laevaliikluse seire- ja teabesüsteemid (VTMIS) ning e-merendusteenused, sealhulgas ühtse kontaktpunkti teenused, nagu merenduse ühtne kontaktpunkt, sadamakogukonna teabesüsteemid ja asjaomased tolliteabesüsteemid; |
| --- | --- |

—

meretranspordi puhul: laevaliikluse seire- ja teabesüsteemid (VTMIS) ning e-merendusteenused, sealhulgas ühtse kontaktpunkti teenused, nagu merenduse ühtne kontaktpunkt, sadamakogukonna teabesüsteemid ja asjaomased tolliteabesüsteemid;

| — | lennutranspordi puhul: lennuliikluse korraldamise süsteemid, eelkõige need, mis tulenevad Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemist (SESAR); |
| --- | --- |

—

lennutranspordi puhul: lennuliikluse korraldamise süsteemid, eelkõige need, mis tulenevad Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemist (SESAR);

| iii) | meetmed, millega toetatakse säästvaid kaubaveoteenuseid vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 32, ning meetmed, millega vähendatakse raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra; |
| --- | --- |

iii)

meetmed, millega toetatakse säästvaid kaubaveoteenuseid vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 32, ning meetmed, millega vähendatakse raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra;

| iv) | meetmed, millega toetatakse uusi tehnoloogialahendusi ja innovatsiooni, sealhulgas automatiseerimist, täiustatud transporditeenuseid, eri transpordiliikide integreerimist ja alternatiivkütuste taristut kõigi transpordiliikide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 33; |
| --- | --- |

iv)

meetmed, millega toetatakse uusi tehnoloogialahendusi ja innovatsiooni, sealhulgas automatiseerimist, täiustatud transporditeenuseid, eri transpordiliikide integreerimist ja alternatiivkütuste taristut kõigi transpordiliikide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 33;

| v) | meetmed, millega kõrvaldatakse määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis o määratletud koostalitlustõkked, eriti koridori-/võrgumõju tagamisel, sealhulgas meetmed, millega edendatakse raudtee-kaubaveo mahu suurendamist ja automaatseid rööpmelaiuse vahetamise seadmeid; |
| --- | --- |

v)

meetmed, millega kõrvaldatakse määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis o määratletud koostalitlustõkked, eriti koridori-/võrgumõju tagamisel, sealhulgas meetmed, millega edendatakse raudtee-kaubaveo mahu suurendamist ja automaatseid rööpmelaiuse vahetamise seadmeid;

| vi) | meetmed, millega kõrvaldatakse koostalitlustõkked, eriti linnatranspordisõlmedes määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 30 tähenduses; |
| --- | --- |

vi)

meetmed, millega kõrvaldatakse koostalitlustõkked, eriti linnatranspordisõlmedes määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 30 tähenduses;

| vii) | meetmed, millega rakendatakse ohutut ja turvalist taristut ning liikuvussüsteemi, sealhulgas liiklusohutus, vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 34; |
| --- | --- |

vii)

meetmed, millega rakendatakse ohutut ja turvalist taristut ning liikuvussüsteemi, sealhulgas liiklusohutus, vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 34;

| viii) | meetmed, millega suurendatakse transporditaristu vastupanuvõimet, eelkõige kliimamuutustele ja loodusõnnetustele ning küberturvalisusega seotud ohtudele; |
| --- | --- |

viii)

meetmed, millega suurendatakse transporditaristu vastupanuvõimet, eelkõige kliimamuutustele ja loodusõnnetustele ning küberturvalisusega seotud ohtudele;

| ix) | meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu kõigi transpordiliikide puhul ja kõikide kasutajate, eriti piiratud liikumisvõimega kasutajate jaoks, kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 37; |
| --- | --- |

ix)

meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu kõigi transpordiliikide puhul ja kõikide kasutajate, eriti piiratud liikumisvõimega kasutajate jaoks, kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 37;

| x) | meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu ja selle kättesaadavust julgeoleku ja elanikkonnakaitse otstarbel, ning meetmed, millega kohandatakse transporditaristut liidu välispiiridel tehtava kontrolli otstarbel, eesmärgiga lihtsustada liiklusvoogusid; |
| --- | --- |

x)

meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu ja selle kättesaadavust julgeoleku ja elanikkonnakaitse otstarbel, ning meetmed, millega kohandatakse transporditaristut liidu välispiiridel tehtava kontrolli otstarbel, eesmärgiga lihtsustada liiklusvoogusid;

| c) | artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärgi täitmiseks ja kooskõlas artikliga 12 meetmed või meetmega hõlmatud konkreetne tegevus, millega toetatakse sõjaväetranspordi jaoks sobivaid TEN-T uusi või olemasolevaid osi, et kohandada TEN-T kahesuguse kasutusega taristu nõuetele. |
| --- | --- |

c)

artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärgi täitmiseks ja kooskõlas artikliga 12 meetmed või meetmega hõlmatud konkreetne tegevus, millega toetatakse sõjaväetranspordi jaoks sobivaid TEN-T uusi või olemasolevaid osi, et kohandada TEN-T kahesuguse kasutusega taristu nõuetele.

3.   Energeetikasektoris võib liit anda rahalist toetust käesoleva määruse alusel üksnes järgmistele meetmetele:

| a) | määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 14 osutatud ühishuviprojektidega seotud meetmed; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 14 osutatud ühishuviprojektidega seotud meetmed;

| b) | meetmed, millega toetatakse piiriüleseid taastuvenergiaprojekte, sealhulgas innovaatilisi lahendusi ja taastuvenergia salvestamist, ning nende taastuvenergiaprojektide kavandamist, nagu on kindlaks määratud lisa IV osas, eeldusel et täidetud on artiklis 7 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

b)

meetmed, millega toetatakse piiriüleseid taastuvenergiaprojekte, sealhulgas innovaatilisi lahendusi ja taastuvenergia salvestamist, ning nende taastuvenergiaprojektide kavandamist, nagu on kindlaks määratud lisa IV osas, eeldusel et täidetud on artiklis 7 sätestatud tingimused.

4.   Digisektoris võib liit anda rahalist toetust käesoleva määruse alusel üksnes järgmistele meetmetele:

| a) | meetmed, millega toetatakse ülisuure läbilaskevõimega võrkude, sealhulgas 5G-süsteemide kasutuselevõttu, mis suudavad tagada gigabitiühenduse piirkondades, kus asuvad sotsiaal-majanduslikud keskused, ning sellistele võrkudele juurdepääsu andmist; |
| --- | --- |

a)

meetmed, millega toetatakse ülisuure läbilaskevõimega võrkude, sealhulgas 5G-süsteemide kasutuselevõttu, mis suudavad tagada gigabitiühenduse piirkondades, kus asuvad sotsiaal-majanduslikud keskused, ning sellistele võrkudele juurdepääsu andmist;

| b) | meetmed, millega toetatakse väga hea kvaliteediga kohaliku traadita internetiühenduse tagamist kohalikele kogukondadele tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta; |
| --- | --- |

b)

meetmed, millega toetatakse väga hea kvaliteediga kohaliku traadita internetiühenduse tagamist kohalikele kogukondadele tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta;

| c) | meetmed, millega viiakse ellu kõigi põhiliste transpordimarsruutide, sealhulgas TEN-T katkematu kaetus 5G-süsteemidega, nagu lisa V osa punktis 3 loetletud meetmed; |
| --- | --- |

c)

meetmed, millega viiakse ellu kõigi põhiliste transpordimarsruutide, sealhulgas TEN-T katkematu kaetus 5G-süsteemidega, nagu lisa V osa punktis 3 loetletud meetmed;

| d) | meetmed, millega toetatakse uute tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõttu või olemasolevate tuumikvõrkude märkimisväärset täiustamist liikmesriikides ja nende vahel ning liidu ja kolmandate riikide vahel, nagu lisa V osa punktis 3 loetletud meetmed, ning muud meetmed, millega toetatakse kõnealuses punktis osutatud tuumikvõrkude kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

d)

meetmed, millega toetatakse uute tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõttu või olemasolevate tuumikvõrkude märkimisväärset täiustamist liikmesriikides ja nende vahel ning liidu ja kolmandate riikide vahel, nagu lisa V osa punktis 3 loetletud meetmed, ning muud meetmed, millega toetatakse kõnealuses punktis osutatud tuumikvõrkude kasutuselevõttu;

| e) | meetmed, millega rakendatakse digitaalse ühendatuse taristu nõudeid, mis on seotud transpordi- või energeetikavaldkonna piiriüleste projektidega, või millega toetatakse transpordi- või energiataristuga otseselt seotud toimivaid digiplatvorme, või mõlemaid. |
| --- | --- |

e)

meetmed, millega rakendatakse digitaalse ühendatuse taristu nõudeid, mis on seotud transpordi- või energeetikavaldkonna piiriüleste projektidega, või millega toetatakse transpordi- või energiataristuga otseselt seotud toimivaid digiplatvorme, või mõlemaid.

Artikkel 10

Transpordi-, energeetika- ja digisektori koostoime

1.   Liit võib anda käesoleva määruse alusel rahalist toetust meetmetele, mis aitavad ühel ajal saavutada vähemalt kahe sektori üht või mitut eesmärki, nagu on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktides a, b ja c, ning nende suhtes võib kooskõlas artikliga 15 kohaldada kõrgemat kaasrahastamismäära. Selliseid meetmeid rakendatakse tööprogrammidega, milles käsitletakse vähemalt kaht sektorit ja mis sisaldavad konkreetseid hindamiskriteeriume ning mida rahastatakse asjaomaste sektorite poolt eelarvesse antavast panusest.

2.   Transpordi-, energeetika- ja digisektori meetmed, mis artikli 9 kohaselt on rahastamiskõlblikud, võivad hõlmata muude sektoritega seotud koostoimelisi elemente, mis ei ole seotud artikli 9 lõikes 2, 3 või 4 sätestatud rahastamiskõlblike meetmetega, kui need vastavad kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | koostoimeliste elementide kulud ei ületa 20 % meetme rahastamiskõlblikest kogukuludest; |
| --- | --- |

a)

koostoimeliste elementide kulud ei ületa 20 % meetme rahastamiskõlblikest kogukuludest;

| b) | koostoimelised elemendid on seotud transpordi-, energeetika- või digisektoriga ning |
| --- | --- |

b)

koostoimelised elemendid on seotud transpordi-, energeetika- või digisektoriga ning

| c) | koostoimelised elemendid võimaldavad märgatavalt suurendada meetmest saadavat sotsiaal-majanduslikku, kliimaalast või keskkonnakasu. |
| --- | --- |

c)

koostoimelised elemendid võimaldavad märgatavalt suurendada meetmest saadavat sotsiaal-majanduslikku, kliimaalast või keskkonnakasu.

Artikkel 11

Toetuskõlblikud üksused

1.   Üksuste puhul kohaldatakse lisaks finantsmääruse artiklis 197 sätestatud kriteeriumidele käesolevas artiklis esitatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriume.

2.   Toetuskõlblikud on järgmised üksused:

| a) | juriidilised isikud, kelle asukoht on:






  i) | liikmesriigis, sealhulgas ühisettevõtted; |
| --- | --- | --- |

a)

juriidilised isikud, kelle asukoht on:

i)

liikmesriigis, sealhulgas ühisettevõtted;

| ii) | CEFiga assotsieerunud kolmandas riigis või |
| --- | --- |

ii)

CEFiga assotsieerunud kolmandas riigis või

| iii) | ülemeremaal või -territooriumil; |
| --- | --- |

iii)

ülemeremaal või -territooriumil;

| b) | liidu õiguse alusel asutatud juriidilised isikud ning kui see on tööprogrammides ette nähtud, rahvusvahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

b)

liidu õiguse alusel asutatud juriidilised isikud ning kui see on tööprogrammides ette nähtud, rahvusvahelised organisatsioonid.

3.   Füüsilised isikud ei ole toetuskõlblikud.

4.   Tööprogrammis võib kindlaks määrata, et vastavalt artiklile 5 ei ole CEFiga assotsieerunud riikides asuvatel juriidilistel isikutel ja liidus asuvatel, aga otseselt või kaudselt kolmandate riikide või kolmandate riikide kodanike või kolmandates riikides asuvate juriidiliste isikute poolt kontrollitavatel juriidilistel isikutel igakülgselt põhjendatud julgeolekukaalutlustel õigust osaleda kõigis või mõnedes artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärkide kohastes meetmetes. Sellistel juhtudel on projektikonkurssides ja pakkumismenetluses osalejate ring piiratud üksustega, kes asuvad liikmesriigis või keda loetakse liikmesriigis asuvaks ja keda kas otseselt või kaudselt kontrollib liikmesriik või liikmesriigi kodanikud.

5.   Juriidilistel isikutel, kelle asukoht on kolmandas riigis, mis ei ole CEFiga assotsieerunud, on erandkorras õigus saada CEFi raames liidu rahalist toetust, kui see on hädavajalik transpordi-, energeetika- ja digisektori konkreetse ühishuviprojekti või piiriülese taastuvenergiaprojekti eesmärkide saavutamiseks.

6.   Rahastamiskõlblikud on üksnes taotlused, mille on esitanud:

| a) | üks või mitu liikmesriiki või |
| --- | --- |

a)

üks või mitu liikmesriiki või

| b) | asjaomaste liikmesriikide nõusolekul rahvusvahelised organisatsioonid, ühisettevõtted või avalik-õiguslikud või eraõiguslikud ettevõtjad või asutused, sealhulgas piirkondlikud või kohalikud omavalitsused. |
| --- | --- |

b)

asjaomaste liikmesriikide nõusolekul rahvusvahelised organisatsioonid, ühisettevõtted või avalik-õiguslikud või eraõiguslikud ettevõtjad või asutused, sealhulgas piirkondlikud või kohalikud omavalitsused.

Kui asjaomane liikmesriik ei nõustu esimese lõigu punkti b alusel esitatud taotlusega, peab ta sellest vastavalt teada andma.

Liikmesriik võib otsustada, et konkreetse tööprogrammi või konkreetsete rakenduskategooriate puhul võib taotlusi esitada ilma tema nõusolekuta. Sellisel juhul märgitakse see ära asjaomase liikmesriigi taotlusel asjaomases tööprogrammis ja konkursikutses.

Artikkel 12

Rahastamiskõlblikkuse erireeglid, mis puudutavad TEN-T tsiviil- ja kaitseotstarbeliseks kahesuguseks kasutuseks kohandamisega seotud meetmeid

1.   Meetmete suhtes, mis aitavad kaasa määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud TEN-T põhi- või üldvõrgu kohandamisele, eesmärgiga võimaldada taristu tsiviil- ja kaitseotstarbelist kahesugust kasutust, kohaldatakse järgmisi täiendavaid rahastamiskõlblikkuse reegleid:

| a) | taotlusi esitavad üks või mitu liikmesriiki või asjaomaste liikmesriikide nõusolekul liikmesriigis asuvad juriidilised isikud; |
| --- | --- |

a)

taotlusi esitavad üks või mitu liikmesriiki või asjaomaste liikmesriikide nõusolekul liikmesriigis asuvad juriidilised isikud;

| b) | meetmed on seotud lõikude või sõlmedega, mille liikmesriigid on kindlaks määranud nõukogu poolt 20. novembril 2018 vastu võetud dokumendi „Sõjaväelise liikuvusega seotud sõjalised vajadused ELi piires ja väljaspool ELi“ lisades või hiljem vastu võetud loetelus, ning täiendava esialgse selliste prioriteetsete projektide loeteluga, mille liikmesriigid on kindlaks määranud vastavalt sõjaväelise liikuvuse tegevuskavale; |
| --- | --- |

b)

meetmed on seotud lõikude või sõlmedega, mille liikmesriigid on kindlaks määranud nõukogu poolt 20. novembril 2018 vastu võetud dokumendi „Sõjaväelise liikuvusega seotud sõjalised vajadused ELi piires ja väljaspool ELi“ lisades või hiljem vastu võetud loetelus, ning täiendava esialgse selliste prioriteetsete projektide loeteluga, mille liikmesriigid on kindlaks määranud vastavalt sõjaväelise liikuvuse tegevuskavale;

| c) | meetmed võivad olla seotud nii olemasolevate taristukomponentide ajakohastamise kui ka uute taristukomponentide ehitamisega, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud taristu nõudeid; |
| --- | --- |

c)

meetmed võivad olla seotud nii olemasolevate taristukomponentide ajakohastamise kui ka uute taristukomponentide ehitamisega, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud taristu nõudeid;

| d) | meetmed, millega rakendatakse taristu nõue tasemel, mis läheb kaugemale kahesuguse kasutuse puhul nõutavast tasemest, on rahastamiskõlblikud; nende kulud on siiski rahastamiskõlblikud ainult sellises ulatuses, mis on vajalik kahesuguse kasutuse jaoks vajaliku nõuete taseme saavutamiseks; meetmed, mis on seotud taristuga, mida kasutatakse üksnes sõjalisel otstarbel, ei ole rahastamiskõlblikud; |
| --- | --- |

d)

meetmed, millega rakendatakse taristu nõue tasemel, mis läheb kaugemale kahesuguse kasutuse puhul nõutavast tasemest, on rahastamiskõlblikud; nende kulud on siiski rahastamiskõlblikud ainult sellises ulatuses, mis on vajalik kahesuguse kasutuse jaoks vajaliku nõuete taseme saavutamiseks; meetmed, mis on seotud taristuga, mida kasutatakse üksnes sõjalisel otstarbel, ei ole rahastamiskõlblikud;

| e) | käesoleva artikli kohaseid meetmeid rahastatakse üksnes summast, mis on kooskõlas käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktiga iii. |
| --- | --- |

e)

käesoleva artikli kohaseid meetmeid rahastatakse üksnes summast, mis on kooskõlas käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktiga iii.

2.   Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles määratakse vajaduse korral kindlaks taristu nõuded, mida kohaldatakse teatavat liiki kahesuguse kasutusega taristuga seotud meetmete suhtes, ning kahesuguse kasutusega taristuga seotud meetmete hindamise menetlus. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Pärast CEFi vahehindamist, mis on sätestatud artikli 23 lõikes 2, võib komisjon teha eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku paigutada kulukohustustega sidumata rahasumma artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktist iii ümber artikli 4 lõike 2 punkti a alapunkti i.

III PEATÜKK

TOETUSED

Artikkel 13

Toetused

CEFi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega.

Artikkel 14

Hindamiskriteeriumid

1.   Läbipaistvad taotluste hindamise kriteeriumid määratakse kindlaks artiklis 20 osutatud tööprogrammides ja konkursikutsetes, võttes kohaldataval määral arvesse üksnes järgmisi elemente:

| a) | majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju, sealhulgas kliimamõju (projekti olelusringi kasu ja kulud), analüüsi usaldusväärsus, terviklikkus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

a)

majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju, sealhulgas kliimamõju (projekti olelusringi kasu ja kulud), analüüsi usaldusväärsus, terviklikkus ja läbipaistvus;

| b) | innovatsiooni- ja digitaliseerimis-, ohutus-, koostalitlus- ja ligipääsetavusaspektid, sealhulgas seoses piiratud liikumisvõimega isikutega; |
| --- | --- |

b)

innovatsiooni- ja digitaliseerimis-, ohutus-, koostalitlus- ja ligipääsetavusaspektid, sealhulgas seoses piiratud liikumisvõimega isikutega;

| c) | piiriülene mõõde, võrkude integreeritus ja territoriaalne ligipääsetavus, sealhulgas Euroopa saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

c)

piiriülene mõõde, võrkude integreeritus ja territoriaalne ligipääsetavus, sealhulgas Euroopa saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks;

| d) | liidu lisaväärtus; |
| --- | --- |

d)

liidu lisaväärtus;

| e) | transpordi-, energeetika- ja digisektori omavaheline koostoime; |
| --- | --- |

e)

transpordi-, energeetika- ja digisektori omavaheline koostoime;

| f) | meetme valmidusaste projekti arendamisel; |
| --- | --- |

f)

meetme valmidusaste projekti arendamisel;

| g) | lõpuleviidava projekti jaoks kavandatud hooldusstrateegia usaldusväärsus; |
| --- | --- |

g)

lõpuleviidava projekti jaoks kavandatud hooldusstrateegia usaldusväärsus;

| h) | kavandatava rakenduskava usaldusväärsus; |
| --- | --- |

h)

kavandatava rakenduskava usaldusväärsus;

| i) | liidu rahalise toetuse stimuleeriv mõju investeeringutele; |
| --- | --- |

i)

liidu rahalise toetuse stimuleeriv mõju investeeringutele;

| j) | vajadus saada üle finantstakistustest, mis on tingitud näiteks piisamatust majanduslikust elujõulisusest, suurtest esialgsetest kuludest või turupoolse rahastamise puudumisest; |
| --- | --- |

j)

vajadus saada üle finantstakistustest, mis on tingitud näiteks piisamatust majanduslikust elujõulisusest, suurtest esialgsetest kuludest või turupoolse rahastamise puudumisest;

| k) | kahesuguse kasutuse potentsiaal sõjaväelise liikuvuse kontekstis; |
| --- | --- |

k)

kahesuguse kasutuse potentsiaal sõjaväelise liikuvuse kontekstis;

| l) | vastavus liidu ja liikmesriigi energia- ja kliimakavadele, sealhulgas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele. |
| --- | --- |

l)

vastavus liidu ja liikmesriigi energia- ja kliimakavadele, sealhulgas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele.

2.   Taotluste hindamisel sellekohaste kriteeriumide alusel võetakse kohasel juhul arvesse vastupanuvõimet kliimamuutuste kahjulikule mõjule, lähtudes kliimatundlikkus- ja riskihinnangust, sealhulgas asjakohastest kohandamismeetmetest.

3.   Taotluste hindamisel sellekohaste kriteeriumide alusel tagatakse asjakohastel juhtudel, nagu on täpsustatud tööprogrammides, et CEFist toetatavad meetmed, mille puhul kasutatakse positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogiat, ühilduvad tehniliselt programmidega Galileo, EGNOS ja Copernicus.

4.   Transpordisektoriga seotud meetmete puhul tagab taotluste hindamine kriteeriumide alusel asjakohasel juhul selle, et kavandatavad meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 kohaste transpordikoridore käsitlevate tööplaanidega ja rakendusaktidega ning et võetakse arvesse selle valdkonna eest vastutava Euroopa koordinaatori nõuandvat arvamust vastavalt kõnealuse määruse artikli 45 lõikele 8. Samuti hinnatakse, kas CEFist rahastatavate meetmete elluviimine põhjustab kaupade ja reisijate voo katkemise riski liini selles lõigus, mida projekt puudutab, ja kas seda riski on leevendatud.

5.   Piiriüleste taastuvenergiaprojektidega seotud meetmete puhul võetakse hindamiskriteeriumides arvesse artikli 7 lõikes 4 sätestatud tingimusi.

6.   Digitaalset ühendatust käsitlevate ühishuviprojektidega seotud meetmete puhul võetakse tööprogrammides ja konkursikutsetes kindlaks määratud hindamiskriteeriumides arvesse artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimusi.

Artikkel 15

Kaasrahastamismäärad

1.   Uuringute puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 50 % rahastamiskõlblikest kogukuludest. Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summadest rahastatavate uuringute puhul kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi kohta kehtivaid maksimaalseid kaasrahastamismäärasid, nagu on täpsustatud lõike 2 punktis c.

2.   Transpordisektori ehitustööde suhtes kohaldatakse järgmisi maksimaalseid kaasrahastamismäärasid:

| a) | artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis i osutatud erieesmärkidega seotud ehitustööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 30 % rahastamiskõlblikest kogukuludest; kaasrahastamismäära võib siiski suurendada maksimaalselt kuni 50 %-ni meetmete puhul, mis on






  i) | seotud piirüleste ühendustega käesoleva lõike punktis e täpsustatud tingimustel; |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis i osutatud erieesmärkidega seotud ehitustööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 30 % rahastamiskõlblikest kogukuludest; kaasrahastamismäära võib siiski suurendada maksimaalselt kuni 50 %-ni meetmete puhul, mis on

i)

seotud piirüleste ühendustega käesoleva lõike punktis e täpsustatud tingimustel;

| ii) | telemaatiliste rakenduste süsteeme toetavad; |
| --- | --- |

ii)

telemaatiliste rakenduste süsteeme toetavad;

| iii) | siseveeteid või raudtee koostalitlusvõimet toetavad; |
| --- | --- |

iii)

siseveeteid või raudtee koostalitlusvõimet toetavad;

| iv) | uusi tehnoloogialahendusi ja innovatsiooni toetavad; |
| --- | --- |

iv)

uusi tehnoloogialahendusi ja innovatsiooni toetavad;

| v) | taristu ohutumaks muutmist toetavad ning |
| --- | --- |

v)

taristu ohutumaks muutmist toetavad ning

| vi) | suunatud transporditaristu kohandamisele liidu välispiiridel tehtava kontrolli otstarbel, kooskõlas asjakohase liidu õigusega; |
| --- | --- |

vi)

suunatud transporditaristu kohandamisele liidu välispiiridel tehtava kontrolli otstarbel, kooskõlas asjakohase liidu õigusega;

| b) | artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärkidega seotud ehitustööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 50 % rahastamiskõlblikest kogukuludest; kaasrahastamismäärasid võib suurendada maksimaalselt 85 %-ni, kui vajalikud vahendid paigutatakse ümber CEFi vastavalt artikli 4 lõikele 13; |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärkidega seotud ehitustööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 50 % rahastamiskõlblikest kogukuludest; kaasrahastamismäärasid võib suurendada maksimaalselt 85 %-ni, kui vajalikud vahendid paigutatakse ümber CEFi vastavalt artikli 4 lõikele 13;

| c) | Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summade puhul ei ületa maksimaalsed kaasrahastamismäärad 85 % rahastamiskõlblikest kogukuludest; |
| --- | --- |

c)

Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summade puhul ei ületa maksimaalsed kaasrahastamismäärad 85 % rahastamiskõlblikest kogukuludest;

| d) | Euroopa strateegiliste investeeringute rubriigi 1 559 800 000 euro suuruse summa puhul, nagu on osutatud lisa II osa esimese lõigu esimeses taandes, mis on mõeldud Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide vahel puuduvate suurte piiriüleste raudteeühenduste lõpuleviimiseks, ei ületa maksimaalsed kaasrahastamismäärad 85 % rahastamiskõlblikest kogukuludest; |
| --- | --- |

d)

Euroopa strateegiliste investeeringute rubriigi 1 559 800 000 euro suuruse summa puhul, nagu on osutatud lisa II osa esimese lõigu esimeses taandes, mis on mõeldud Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide vahel puuduvate suurte piiriüleste raudteeühenduste lõpuleviimiseks, ei ületa maksimaalsed kaasrahastamismäärad 85 % rahastamiskõlblikest kogukuludest;

| e) | piiriüleste ühendustega seotud meetmete puhul võib käesoleva lõike punktides a, c ja d sätestatud suurendatud maksimaalseid kaasrahastamismäärasid kohaldada üksnes selliste meetmete suhtes, mille puhul tõendatakse, et meetme kavandamisel ja rakendamisel on suurel määral arvestatud artikli 14 lõike 1 punktis c osutatud hindamiskriteeriumi, näiteks ühtse projektiettevõtja, ühise juhtimisstruktuuri ning kahepoolse õigusraamistiku loomise või määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 kohase rakendusakti kaudu; lisaks võib integreeritud juhtimisstruktuuri, sealhulgas artikli 11 lõike 2 punktile a vastava ühisettevõtte poolt elluviidavate projektide puhul suurendada kohaldatavat kaasrahastamismäära 5 % võrra. |
| --- | --- |

e)

piiriüleste ühendustega seotud meetmete puhul võib käesoleva lõike punktides a, c ja d sätestatud suurendatud maksimaalseid kaasrahastamismäärasid kohaldada üksnes selliste meetmete suhtes, mille puhul tõendatakse, et meetme kavandamisel ja rakendamisel on suurel määral arvestatud artikli 14 lõike 1 punktis c osutatud hindamiskriteeriumi, näiteks ühtse projektiettevõtja, ühise juhtimisstruktuuri ning kahepoolse õigusraamistiku loomise või määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 kohase rakendusakti kaudu; lisaks võib integreeritud juhtimisstruktuuri, sealhulgas artikli 11 lõike 2 punktile a vastava ühisettevõtte poolt elluviidavate projektide puhul suurendada kohaldatavat kaasrahastamismäära 5 % võrra.

3.   Energeetikasektoris tehtavate ehitustööde suhtes kohaldatakse järgmisi maksimaalseid kaasrahastamismäärasid:

| a) | artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärkidega seotud ehitustööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 50 % rahastamiskõlblikest kogukuludest; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärkidega seotud ehitustööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 50 % rahastamiskõlblikest kogukuludest;

| b) | kaasrahastamismäärasid võib suurendada maksimaalselt 75 %-ni rahastamiskõlblikest kogukuludest selliste meetmete puhul, mis aitavad arendada ühishuviprojekte, mis määruse (EL) nr 347/2013 artikli 14 lõikes 2 osutatud tõendusmaterjali põhjal on eriti olulised piirkonna või kogu liidu varustuskindluse seisukohast, suurendavad liidu solidaarsust või pakuvad väga innovaatilisi lahendusi. |
| --- | --- |

b)

kaasrahastamismäärasid võib suurendada maksimaalselt 75 %-ni rahastamiskõlblikest kogukuludest selliste meetmete puhul, mis aitavad arendada ühishuviprojekte, mis määruse (EL) nr 347/2013 artikli 14 lõikes 2 osutatud tõendusmaterjali põhjal on eriti olulised piirkonna või kogu liidu varustuskindluse seisukohast, suurendavad liidu solidaarsust või pakuvad väga innovaatilisi lahendusi.

4.   Digisektoris tehtavate ehitustööde suhtes kohaldatakse järgmisi maksimaalseid kaasrahastamismäärasid: artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärkidega seotud ehitustööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 30 % rahastamiskõlblikest kogukuludest.

Kaasrahastamismäärasid võib suurendada:

| a) | kuni 50 %-ni suure piiriülese mõõtmega meetmete puhul, näiteks katkematu kaetus 5G-süsteemidega piki põhilisi transpordimarsruute või tuumikvõrkude kasutuselevõtt liikmesriikide vahel ning liidu ja kolmandate riikide vahel, ning |
| --- | --- |

a)

kuni 50 %-ni suure piiriülese mõõtmega meetmete puhul, näiteks katkematu kaetus 5G-süsteemidega piki põhilisi transpordimarsruute või tuumikvõrkude kasutuselevõtt liikmesriikide vahel ning liidu ja kolmandate riikide vahel, ning

| b) | kuni 75 %-ni selliste meetmete puhul, mille abil tagatakse sotsiaal-majanduslike keskuste gigabitiühendus. |
| --- | --- |

b)

kuni 75 %-ni selliste meetmete puhul, mille abil tagatakse sotsiaal-majanduslike keskuste gigabitiühendus.

Kohaliku traadita internetiühendusega seotud meetmeid kohalikes kogukondades võib juhul, kui neid rakendatakse madala maksumusega toetustega, rahastada liidu toetusega, mis katab kuni 100 % rahastamiskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamispõhimõtte kohaldamist.

5.   Maksimaalne kaasrahastamismäär, mida kohaldatakse artikli 10 lõikes 1 osutatud meetmete suhtes, on asjaomastes sektorites kohaldatav kõrgeim maksimaalne kaasrahastamismäär. Lisaks võib nende meetmete suhtes kohaldatavat kaasrahastamismäära suurendada 10 % võrra.

6.   Äärepoolseimates piirkondades nii transpordi-, energeetika- kui ka digissektoris tehtavate ehitustööde puhul kohaldatav maksimaalne kaasrahastamismäär on 70 %.

Artikkel 16

Rahastamiskõlblikud kulud

Lisaks finantsmääruse artiklis 186 sätestatud kriteeriumidele kohaldatakse järgmisi kulude rahastamiskõlblikkuse kriteeriume:

| a) | rahastamiskõlblikud on üksnes liikmesriikides tekkinud kulud, välja arvatud juhul, kui piiriülesed taastuvenergiaprojektid või selleteemalised ühishuviprojektid hõlmavad ühe või mitme käesoleva määruse artiklis 5 või artikli 11 lõikes 4 osutatud kolmanda riigi territooriumi või rahvusvahelisi vesi ja kui meede on hädavajalik asjaomase projekti eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

rahastamiskõlblikud on üksnes liikmesriikides tekkinud kulud, välja arvatud juhul, kui piiriülesed taastuvenergiaprojektid või selleteemalised ühishuviprojektid hõlmavad ühe või mitme käesoleva määruse artiklis 5 või artikli 11 lõikes 4 osutatud kolmanda riigi territooriumi või rahvusvahelisi vesi ja kui meede on hädavajalik asjaomase projekti eesmärkide saavutamiseks;

| b) | seadmete, rajatiste ja taristu kulud, mida toetusesaaja käsitab kapitalikuluna, on rahastamiskõlblikud kuni täies mahus; |
| --- | --- |

b)

seadmete, rajatiste ja taristu kulud, mida toetusesaaja käsitab kapitalikuluna, on rahastamiskõlblikud kuni täies mahus;

| c) | maa ostmisega seotud kulud ei ole rahastamiskõlblikud, välja arvatud transpordisektoris Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud rahaliste vahendite puhul vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artiklile 64; |
| --- | --- |

c)

maa ostmisega seotud kulud ei ole rahastamiskõlblikud, välja arvatud transpordisektoris Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud rahaliste vahendite puhul vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artiklile 64;

| d) | rahastamiskõlblike kulude hulka ei kuulu käibemaks. |
| --- | --- |

d)

rahastamiskõlblike kulude hulka ei kuulu käibemaks.

Artikkel 17

Toetuste kombineerimine muude rahastamisallikatega

1.   Toetusi võib kombineerida rahaliste vahenditega, mis saadakse Euroopa Investeerimispangalt või riiklikelt tugipankadelt või muudelt arengut rahastavatelt asutustelt ja avaliku sektori finantsasutustelt ning erasektori finantsasutustelt ja investoritelt, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse alusel.

2.   Lõikes 1 osutatud toetusi võib rakendada temaatiliste konkursikutsete kaudu.

Artikkel 18

Toetuste vähendamine või toetuste andmise lõpetamine

1.   Lisaks finantsmääruse artikli 131 lõikes 4 sätestatud põhjustele võib toetuse suurust, välja arvatud igakülgselt põhjendatud juhtudel, vähendada järgmistel põhjustel:

| a) | uuringute puhul, kui meedet ei ole hakatud rakendama ühe aasta jooksul pärast toetuslepingus märgitud alguskuupäeva; |
| --- | --- |

a)

uuringute puhul, kui meedet ei ole hakatud rakendama ühe aasta jooksul pärast toetuslepingus märgitud alguskuupäeva;

| b) | ehitustööde puhul, kui meedet ei ole hakatud rakendama kahe aasta jooksul pärast toetuslepingus märgitud alguskuupäeva; |
| --- | --- |

b)

ehitustööde puhul, kui meedet ei ole hakatud rakendama kahe aasta jooksul pärast toetuslepingus märgitud alguskuupäeva;

| c) | meetme edenemise läbivaatamise tulemusena on kindlaks tehtud, et meetme rakendamisel on esinenud nii suuri viivitusi, et meetme eesmärke tõenäoliselt ei saavutata. |
| --- | --- |

c)

meetme edenemise läbivaatamise tulemusena on kindlaks tehtud, et meetme rakendamisel on esinenud nii suuri viivitusi, et meetme eesmärke tõenäoliselt ei saavutata.

2.   Lõikes 1 sätestatud põhjustel võib toetuslepingut muuta või selle lõpetada.

3.   Enne otsuse tegemist toetuse vähendamise või toetuse andmise lõpetamise kohta analüüsitakse asja põhjalikult ning asjaomastele toetusesaajatele antakse võimalus esitada mõistliku aja jooksul oma tähelepanekud.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaldamisest tulenevad kättesaadavad kulukohustuste assigneeringud jaotatakse teistele artikli 4 lõikes 2 sätestatud vastava rahastamispaketi raames kavandatavatele tööprogrammidele.

Artikkel 19

Kumulatiivne ja alternatiivne rahastamine

1.   Meede, mis on saanud toetust CEFi alusel, võib saada toetust ka mõnest muust liidu programmist, sealhulgas eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Asjaomase liidu programmi reegleid kohaldatakse vastavalt selle osa suhtes, millega on meedet toetatud. Kumulatiivne rahastamine ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Liidu eri programmidest saadud toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas dokumentidega, milles on sätestatud toetuse tingimused.

2.   Meetmetele, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele tingimustele, antakse kvaliteedimärgis:

| a) | neid on hinnatud CEFi konkursikutse alusel; |
| --- | --- |

a)

neid on hinnatud CEFi konkursikutse alusel;

| b) | need vastavad kõnealuse konkursikutsega ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

b)

need vastavad kõnealuse konkursikutsega ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele;

| c) | eelarvepiirangute tõttu ei saa neid rahastada kõnealuse konkursikutse alusel. |
| --- | --- |

c)

eelarvepiirangute tõttu ei saa neid rahastada kõnealuse konkursikutse alusel.

Need meetmed võivad saada toetust ERFist kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 67 lõikes 5 sätestatud menetlusega või Ühtekuuluvusfondist ilma edasise hindamiseta ja tingimusel, et need meetmed vastavad asjaomase fondi eesmärkidele ja reeglitele.

IV PEATÜKK

PROGRAMMITÖÖ, SEIRE, HINDAMINE JA KONTROLL

Artikkel 20

Tööprogrammid

1.   CEFi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu.

2.   Selleks et tagada läbipaistvus ja prognoositavus ning parandada projektide kvaliteeti, võtab komisjon 15. oktoobriks 2021 vastu esimesed mitmeaastased tööprogrammid. Kõnealused esimesed mitmeaastased tööprogrammid sisaldavad CEFi esimese kolme aasta konkursikutsete ajakava, nende teemasid ja ligikaudset eelarvet, samuti eeldatavat raamistikku, mis hõlmab kogu programmitöö perioodi.

3.   Komisjon võtab tööprogrammid vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Tööprojektide vastuvõtmisel energeetikasektoris pöörab komisjon erilist tähelepanu ühishuviprojektidele ja nendega seotud meetmetele, mille eesmärk on energia siseturu parem lõimimine, energiaisolatsiooni lõpetamine ja elektrivõrkude ühendamise kitsaskohtade kõrvaldamine rõhuasetusega projektidel, mis aitavad saavutada energiavõrkude sidumise eesmärki vähemalt 10 % 2020. aastaks ja 15 % 2030. aastaks, ning projektidel, mis aitavad kaasa elektrisüsteemide sünkroniseerimisele liidu võrkudega.

5.   Kui see on asjakohane, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja korraldada valikumenetluse kooskõlas finantsmääruse artikli 200 lõikega 2 kahes etapis järgmiselt:

| a) | taotlejad esitavad lihtsustatud toimiku, mis sisaldab suhteliselt kokkuvõtlikku teavet selleks, et piiratud arvu kriteeriumide alusel oleks võimalik teha projektide eelvalik; |
| --- | --- |

a)

taotlejad esitavad lihtsustatud toimiku, mis sisaldab suhteliselt kokkuvõtlikku teavet selleks, et piiratud arvu kriteeriumide alusel oleks võimalik teha projektide eelvalik;

| b) | esimeses etapis eelvaliku läbinud taotlejad esitavad pärast esimese etapi lõppu täieliku toimiku. |
| --- | --- |

b)

esimeses etapis eelvaliku läbinud taotlejad esitavad pärast esimese etapi lõppu täieliku toimiku.

Artikkel 21

Liidu rahalise toetuse andmine

1.   Pärast iga artiklis 20 osutatud tööprogrammil põhinevat konkursikutset võtab komisjon vastu rakendusakti, milles sätestatakse valitud projektidele või nende osadele antava rahalise toetuse summa ning nende elluviimise tingimused ja meetodid. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Toetuslepingute elluviimise ajal teavitab komisjon toetusesaajaid ja asjaomaseid liikmesriike muudatustest toetuse summades ja lõplikest makstud summadest.

3.   Toetusesaajad esitavad oma vastavates toetuslepingutes kindlaks määratud aruanded ilma liikmesriikide eelneva heakskiiduta. Komisjon annab liikmesriikidele juurdepääsu nende territooriumil rakendatavaid meetmeid puudutavatele aruannetele.

Artikkel 22

Seire ja aruandlus

1.   Näitajad, mille abil anda aru CEFi edusammudest artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel, on esitatud lisa I osas.

2.   Selleks et tagada CEFi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tulemuslik hindamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et vajaduse korral muuta lisa I osa näitajad, ning et täiendada käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega.

3.   Tulemusaruannete süsteemiga tagatakse, et CEFi rakendamise ja selle tulemuste seireks vajalikke andmeid saab kasutada tehtud edusammude põhjalikuks analüüsimiseks, sealhulgas kliimaseireks, ning et neid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja asjakohasel juhul liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

4.   Komisjon täiustab teemakohast internetisaiti, avaldades reaalajas elluviidavate projektide kaardi koos asjakohaste andmetega, sealhulgas mõjuhinnangud, ja projekti väärtuse, toetusesaaja, rakendava üksuse ja projekti hetkeolukorra. Komisjon esitab iga kahe aasta järel ka eduaruande. Nimetatud eduaruanded sisaldavad teavet CEFi rakendamise kohta, vastavalt artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärkidele, selgitades, kas eri sektorites edeneb töö kavakohaselt, kas eelarveliste kulukohustuste kogusumma on kooskõlas eraldatud kogusummaga, kas käimasolevad projektid on piisavas ulatuses teostatud ning kas need on endiselt lõpuleviidavad ja nende elluviimine asjakohane.

Artikkel 23

Hindamine

1.   Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustusprotsessis.

2.   CEFi vahehindamine tehakse siis, kui CEFi rakendamise kohta on saadud piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui nelja aasta möödumisel CEFi rakendamise algusest.

3.   CEFi rakendamise lõpul, kuid mitte hiljem kui neli aastat pärast artiklis 1 nimetatud ajavahemiku lõppu, teeb komisjon CEFi lõpphindamise.

4.   Komisjon esitab hindamistulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 24

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab CEFi koordineerimiskomitee, kes võib tulla kokku erinevates koosseisudes, sõltuvalt käsitletavast teemast. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 25

Delegeeritud õigusaktid

1.   Komisjonil on õigus võtta artikli 26 kohaselt vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte, et:

| a) | kehtestada lisa I osas sätestatud näitajatel põhinev seire- ja hindamisraamistik; |
| --- | --- |

a)

kehtestada lisa I osas sätestatud näitajatel põhinev seire- ja hindamisraamistik;

| b) | sätestada reeglid seoses piiriüleste taastuvenergiaprojektide väljavalimisega lisaks lisa IV osas esitatud projektidele ning koostada väljavalitud piiriüleste taastuvenergiaprojektide loetelu ja seda ajakohastada. |
| --- | --- |

b)

sätestada reeglid seoses piiriüleste taastuvenergiaprojektide väljavalimisega lisaks lisa IV osas esitatud projektidele ning koostada väljavalitud piiriüleste taastuvenergiaprojektide loetelu ja seda ajakohastada.

2.   Kui ELi toimimise lepingu artikli 172 teisest lõigust ei tulene teisiti, on komisjonil õigus võtta käesoleva määruse artikli 26 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et:

| a) | muuta lisa III osa seoses transpordi põhivõrgu koridoride määratlusega ning eelnevalt kindlaks määratud üldvõrgulõikudega; |
| --- | --- |

a)

muuta lisa III osa seoses transpordi põhivõrgu koridoride määratlusega ning eelnevalt kindlaks määratud üldvõrgulõikudega;

| b) | muuta lisa V osa seoses digitaalset ühendatust käsitlevate ühishuviprojektide väljaselgitamisega. |
| --- | --- |

b)

muuta lisa V osa seoses digitaalset ühendatust käsitlevate ühishuviprojektide väljaselgitamisega.

Artikkel 26

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 22 lõikes 2 ja artiklis 25 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 lõikes 2, artikli 22 lõikes 2 ja artiklis 25 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 7 lõike 2, artikli 22 lõike 2 ja artikli 25 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 27

Teave, teavitamine ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab CEFiga, CEFi alusel võetud meetmete ja saavutatud tulemustega seotud teabe- ja teavitamismeetmeid. CEFile eraldatud rahaliste vahenditega panustatakse samuti liidu poliitiliste prioriteetide edastamisse institutsioonilistes sõnumites niivõrd, kuivõrd need prioriteedid on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

3.   Tagatakse läbipaistvus ning avalik konsulteerimine kooskõlas kohaldatava liidu ja riigisisese õigusega.

Artikkel 28

Liidu finantshuvide kaitse

Kui kolmas riik osaleb CEFis rahvusvahelise lepingu kohaselt vastuvõetud otsuse alusel või muu õigusakti alusel, annab kolmas riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. OLAFi puhul hõlmavad need õigused õigust korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013.

V PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 29

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei mõjuta käesolev määrus nende meetmete jätkamist või muutmist, mis on algatatud määruse (EL) nr 1316/2013 alusel, mille kohaldamist nende meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpetamiseni.

3.   CEFi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise- ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et tagada üleminek CEFi ja määruse (EL) nr 1316/2013 kohaselt vastu võetud meetmete vahel.

4.   Vajaduse korral võib liidu eelarvesse kanda assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta artikli 4 lõikega 5 ette nähtud kulusid selleks, et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole vastavalt käesolevale määrusele 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

Artikkel 30

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 7. juuli 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

president

A. LOGAR

---

(1)  
  ELT C 440, 6.12.2018, lk 191.

1

(2)  
  ELT C 461, 21.12.2018, lk 173.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2019. aasta seisukoht (ELT C 158, 30.4.2021, lk 884) ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 276, 9.7.2021, lk 1). Euroopa Parlamendi 6. juuli 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ teetaristu ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

18

(19)  
  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

19

(20)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

21

(22)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

22

(23)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

23

(24)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

25

(26)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

27

(28)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

31

(32)  CEFi rahastamispakett ajavahemikuks 2021–2027 on 2018. aasta püsivhindades 29 896 000 000, jagatuna järgmiselt: a) transport: 22 884 000 000 eurot, millest i) 11 384 000 000 eurot mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriigi 1 alamrubriigist 2 (Euroopa strateegilised investeeringud); ii) 10 000 000 000 eurot paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist; iii) 1 500 000 000 eurot mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriigi 5 alamrubriigist 13 (kaitse); b) energia: 5 180 000 000 eurot; c) digitaalvaldkond: 1 832 000 000 eurot.

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta. määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

33

---

LISA

I OSA

NÄITAJAD

CEFi seiratakse hoolikalt, tuginedes näitajatele, mille eesmärk on mõõta CEFi üld- ja erieesmärkide saavutamise ulatust, ning eesmärgiga minimeerida halduskoormust ja -kulusid. Sel eesmärgil kogutakse andmeid järgmiste põhinäitajate kohta.

| Sektorid | Erieesmärgid | Põhinäitajad |
| --- | --- | --- |
| Transport | Tõhusad, omavahel ühendatud ja mitmeliigilised võrgud ja taristu aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvuse tagamiseks | Nende piiriüleste ja puuduvate ühenduste arv, mida toetatakse CEFist (sh TEN-T põhivõrku ja üldvõrku kuuluvate linnatranspordisõlmedega, piirkondlike piiriüleste raudteeühendustega, mitmeliigiliste logistikaplatvormidega, mere- ja siseveesadamatega, lennujaamade ühendustega ning raudtee-/maanteeterminalidega seotud meetmed) |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad transporti digitaliseerida, eelkõige ERTMSi, RISi, ITSi, VTMISi/e-merendusteenuste ja SESARi kasutuselevõtu kaudu |
| CEFi toetusel ehitatud või ajakohastatud alternatiivkütuse tanklate arv |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad suurendada transpordi ohutust |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad parandada piiratud liikumisvõimega isikute ligipääsu transpordile |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad vähendada raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra |
| Transporditaristu kohandamine kahesuguseks kasutuseks | Selliste transporditaristu osade arv, mis on kohandatud kahesuguse kasutuse nõuetele vastavaks |
| Energeetika | Energiavõrkude sidumise ja turgude integreerimise edendamine | Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia liikmesriikide võrkude sidumise ja sisepiirangute kõrvaldamise projekte |
| Varustuskindlus | Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia töökindla gaasivõrgu tagamise projekte |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad muuta võrke arukamaks ja neid digitaliseerida ning mis suurendavad energia salvestamise võimsust |
| Kestliku arengu tagamine CO2 heite vähendamise edendamise kaudu | Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia energiasüsteemides taastuvenergia laialdasemat kasutamist soodustavaid projekte |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis soodustavad piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas |
| Digisektor | Digitaalse ühendatuse taristu kogu liidus kasutuselevõtu soodustamine | Uued ülisuure läbilaskevõimega võrgud sotsiaal-majanduslikele keskustele ja väga hea kvaliteediga internetiühendused kohalikele kogukondadele |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, millega võimaldatakse 5G-levi piki transpordimarsruute |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, millega võimaldatakse uute ülisuure läbilaskevõimega võrkude loomist |
| Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad kaasa energeetika- ja transpordisektori digitaliseerimisele |

Sektorid

Erieesmärgid

Põhinäitajad

Transport

Tõhusad, omavahel ühendatud ja mitmeliigilised võrgud ja taristu aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvuse tagamiseks

Nende piiriüleste ja puuduvate ühenduste arv, mida toetatakse CEFist (sh TEN-T põhivõrku ja üldvõrku kuuluvate linnatranspordisõlmedega, piirkondlike piiriüleste raudteeühendustega, mitmeliigiliste logistikaplatvormidega, mere- ja siseveesadamatega, lennujaamade ühendustega ning raudtee-/maanteeterminalidega seotud meetmed)

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad transporti digitaliseerida, eelkõige ERTMSi, RISi, ITSi, VTMISi/e-merendusteenuste ja SESARi kasutuselevõtu kaudu

CEFi toetusel ehitatud või ajakohastatud alternatiivkütuse tanklate arv

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad suurendada transpordi ohutust

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad parandada piiratud liikumisvõimega isikute ligipääsu transpordile

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad vähendada raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra

Transporditaristu kohandamine kahesuguseks kasutuseks

Selliste transporditaristu osade arv, mis on kohandatud kahesuguse kasutuse nõuetele vastavaks

Energeetika

Energiavõrkude sidumise ja turgude integreerimise edendamine

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia liikmesriikide võrkude sidumise ja sisepiirangute kõrvaldamise projekte

Varustuskindlus

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia töökindla gaasivõrgu tagamise projekte

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad muuta võrke arukamaks ja neid digitaliseerida ning mis suurendavad energia salvestamise võimsust

Kestliku arengu tagamine CO2 heite vähendamise edendamise kaudu

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia energiasüsteemides taastuvenergia laialdasemat kasutamist soodustavaid projekte

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis soodustavad piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas

Digisektor

Digitaalse ühendatuse taristu kogu liidus kasutuselevõtu soodustamine

Uued ülisuure läbilaskevõimega võrgud sotsiaal-majanduslikele keskustele ja väga hea kvaliteediga internetiühendused kohalikele kogukondadele

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, millega võimaldatakse 5G-levi piki transpordimarsruute

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, millega võimaldatakse uute ülisuure läbilaskevõimega võrkude loomist

Nende CEFist toetatavate meetmete arv, mis aitavad kaasa energeetika- ja transpordisektori digitaliseerimisele

II OSA

SOOVITUSLIKUD PROTSENDIMÄÄRAD TRANSPORDISEKTORI JAOKS

Artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktis i osutatud eelarvevahendid jaotatakse järgmiselt:

| — | 60 % artikli 9 lõike 2 punktis a loetletud meetmete jaoks: „tõhusate, omavahel ühendatud, koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste võrkudega seotud meetmed“, millest 1 559 800 000 eurot (1) eraldatakse konkurentsipõhiselt ja esmajärjekorras Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide vahel puuduvate suurte piiriüleste raudteeühenduste lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

—

60 % artikli 9 lõike 2 punktis a loetletud meetmete jaoks: „tõhusate, omavahel ühendatud, koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste võrkudega seotud meetmed“, millest 1 559 800 000 eurot (1) eraldatakse konkurentsipõhiselt ja esmajärjekorras Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide vahel puuduvate suurte piiriüleste raudteeühenduste lõpuleviimiseks;

| — | 40 % artikli 9 lõike 2 punktis b loetletud meetmete jaoks: „aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, mitmeliigilise, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed“. |
| --- | --- |

—

40 % artikli 9 lõike 2 punktis b loetletud meetmete jaoks: „aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, mitmeliigilise, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed“.

Artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud eelarvevahendid jaotatakse järgmiselt:

| — | 85 % artikli 9 lõike 2 punktis a loetletud meetmete jaoks: „tõhusate, omavahel ühendatud, koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste võrkudega seotud meetmed“; |
| --- | --- |

—

85 % artikli 9 lõike 2 punktis a loetletud meetmete jaoks: „tõhusate, omavahel ühendatud, koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste võrkudega seotud meetmed“;

| — | 15 % artikli 9 lõike 2 punktis b loetletud meetmete jaoks: „aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, mitmeliigilise, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed“. |
| --- | --- |

—

15 % artikli 9 lõike 2 punktis b loetletud meetmete jaoks: „aruka, koostalitlusvõimelise, säästva, mitmeliigilise, kaasava, juurdepääsetava, ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed“.

Artikli 9 lõike 2 punktis a loetletud meetmete puhul tuleks 85 % eelarvevahenditest eraldada põhivõrgukoridoridega seotud meetmetele ja 15 % üldvõrguga seotud meetmetele.

III OSA

TRANSPORDI PÕHIVÕRGU KORIDORID JA ÜLDVÕRGU PIIRIÜLESED ÜHENDUSED

| 1. | Põhivõrgukoridorid ning eelnevalt kindlaks määratud piiriüleste ja puuduvate ühenduste esialgne loetelu







  Atlandi põhivõrgukoridor |
| --- | --- |
| Trasside loend | Gijón – León – Valladolid
  A Coruña – Vigo – Orense – León
  Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  Tenerife / Gran Canaria – Huelva / Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba
  Algeciras – Bobadilla – Madrid
  Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid
  Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro jõgi
  Sionainn Faing või Shannon Foynes / Baile Atha Cliath või Dublin/Corcaigh või Cork – Le Havre – Rouen – Paris
  Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Toulouse/Tours – Paris – Metz – Mannheim/Strasbourg
  Sionainn Faing või Shannon Foynes / Baile Átha Cliath või Dublin/Corcaigh või Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours – Dijon |
| Piiriülesed ühendused | Évora – Mérida | Raudtee |
| Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux |
| Aveiro – Salamanca |
| Douro jõgi (Via Navegável do Douro) | Siseveeteed |
| Puuduvad ühendused | Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega | Raudtee |
| Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor |
| Trasside loend | Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków
  Gdańsk – Warszawa – Katowice/Kraków
  Katowice – Ostrava – Brno – Wien
  Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava
  Katowice – Bielsko-Biała – Žilina – Bratislava – Wien
  Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste
  Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona
  Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste |
| Piiriülesed
  ühendused | Katowice/Opole – Ostrava – Brno
  Katowice – Žilina
  Bratislava – Wien
  Graz – Maribor
  Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana | Raudtee |
| Katowice – Žilina
  Brno – Wien | Maantee |
| Puuduvad ühendused | Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmeringi baastunnel
  Graz – Klagenfurt: Koralmi raudteeliin ja tunnel
  Koper – Divača | Raudtee |
| Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor |
| Trasside loend | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona
  Madrid – Valencia – Sagunto – Teruel – Zaragoza
  Sevilla – Bobadilla – Murcia
  Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona / Palma de Mallorca – Barcelona
  Tarragona – Barcelona – Perpignan – Narbonne – Toulouse/Marseille – Genova/Lyon – La Spezia / Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest
  Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA piir |
| Piiriülesed ühendused | Barcelona – Perpignan | Raudtee |
| Lyon – Torino: baastunnel ja juurdepääsuteed |
| Nice – Ventimiglia |
| Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana |
| Ljubljana – Zagreb |
| Zagreb – Budapest |
| Budapest – Miskolc – UA piir |
| Lendava – Letenye | Maantee |
| Vásárosnamény – UA piir |
| Puuduvad ühendused | Almería – Murcia | Raudtee |
| Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega |
| Perpignan – Montpellier |
| Koper – Divača |
| Rijeka – Zagreb |
| Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante / Venezia – Ravenna/Trieste | Siseveeteed |
| Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor |
| Trasside loend | Luleå – Helsinki – Tallinn – Rīga
  Ventspils – Rīga
  Rīga – Kaunas
  Klaipėda– Kaunas – Vilnius
  Kaunas – Warszawa
  BY piir – Warszawa – Łódź/Poznań – Frankfurt(Oder) – Berlin – Hamburg – Kiel
  Łódź – Katowice/Wrocław
  UA piir – Rzeszów – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg
  Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover
  Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven
  Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht
  Utrecht – Amsterdam
  Utrecht – Rotterdam – Antwerpen
  Hannover/Osnabrück – Köln – Antwerpen |
| Piiriülesed ühendused | Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: Rail Balticu uus UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlev liin | Raudtee |
| Świnoujście/Szczecin – Berlin | Raudtee ja siseveeteed |
| Via Baltica koridor EE – LV – LT – PL | Maantee |
| Puuduvad ühendused | Kaunas – Vilnius: osa Rail Balticu uuest UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlevast liinist | Raudtee |
| Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, sh ühendused kavandatava keskse transpordisõlmega |
| Nord-Ostsee kanal | Siseveeteed |
| Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Lääne-Saksamaa kanalid |
| Rein, Waal |
| Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal |
| Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor |
| Trasside loend | UK piir – Baile Átha Cliath või Dublin – Sionainn Faing või Shannon Foynes / Corcaigh või Cork
  Sionainn Faing või Shannon Foynes / Baile Átha Cliath või Dublin/Corcaigh või Cork – Le Havre / Calais / Dunkerque Zeebrugge / Terneuzen / Gent / Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam
  UK piir – Lille – Brussel või Bruxelles
  Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel või Bruxelles – Luxembourg
  Luxembourg – Metz – Dijon – Mâcon– Lyon – Marseille
  Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel
  Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Calais/Dunkerque/Lille – Paris – Rouen – Le Havre |
| Piiriülesed ühendused | Brussel või Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg | Raudtee |
| Terneuzen – Gent | Siseveeteed |
| Seine – Scheldti võrk ning seonduvad Seine’i, Scheldti ja Meuse’i jõe basseinid |
| Reini-Scheldti koridor |
| Puuduvad ühendused | Albertkanaal / Canal Albert ja Kanaal Bocholt-Herentals | Siseveeteed |
| Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor |
| Trasside loend | Hamburg – Berlin
  Rostock – Berlin – Dresden
  Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden
  Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Lysá nad Labem / Poříčany – Kolín
  Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timișoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia
  Sofia – RS piir / MK piir
  Sofia – Plovdiv – Burgas/TR piir
  TR piir – Alexandroupoli – Kavála – Thessaloniki – Ioánnina – Kakavia/Igoumenítsa
  MK piir – Thessaloniki
  Sofia – Thessaloniki – Athina – Pireus/Ikonio – Irakleio – Limassol (Vasiliko) – Nikosia/Larnaka
  Athina – Patra/Igoumenitsa |
| Piiriülesed ühendused | Dresden – Praha/Kolín | Raudtee |
| Wien/Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timişoara |
| Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki |
| Sofia – RS piir / MK piir |
| TR piir – Alexandroupoli |
| MK piir – Thessaloniki |
| Ioannina – Kakavia (AL piir) | Maantee |
| Drobeta Turnu Severin / Craiova – Vidin – Montana |
| Sofia – RS piir |
| Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice | Siseveeteed |
| Puuduvad ühendused | Igoumenitsa – Ioannina
  Praha – Brno
  Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli
  Timişoara – Craiova | Raudtee |
| Reini–Alpide põhivõrgukoridor |
| Trasside loend | Genova – Milano – Lugano – Basel
  Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln
  Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam
  Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen
  Köln – Liège – Brussel või Bruxelles – Gent
  Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge |
| Piiriülesed
  ühendused | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Raudtee |
| Karlsruhe – Basel |
| Milano/Novara – CH piir |
| Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | Siseveeteed |
| Puuduvad ühendused | Genova – Tortona / Novi Ligure | Raudtee |
| | Zeebrugge – Gent |
| Reini–Doonau põhivõrgukoridor |
| Trasside loend | Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz
  Strasbourg – Mannheim – Frankfurt am Main – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz
  München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – UA piir
  Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar
  Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Moravita/Brașov/Craiova – București – Giurgiu/Constanta – Sulina |
| Piiriülesed ühendused | München – Praha | Raudtee |
| Nürnberg – Plzeň |
| München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg |
| Strasbourg – Kehl Appenweier |
| Hranice – Žilina |
| Košice – UA piir |
| | Wien – Bratislava/Budapest |
| Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timişoara – RS piir |
| București – Giurgiu – Rousse |
| Doonau (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) ja seonduvad Váhi, Sava ja Tisza jõe basseinid | Siseveeteed |
| Zlín – Žilina | Maantee |
| Timişoara – RS piir |
| Puuduvad ühendused | Stuttgart – Ulm | Raudtee |
| Salzburg – Linz |
| Craiova – București |
| Arad – Sighişoara – Brașov – Predeal |
| Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor |
| Trasside loend | RU piir – Hamina/Kotka – Helsinki – Turu/Naantali – Stockholm – Örebro (Hallsberg) / Linköping – Malmö
  Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm / Örebro (Hallsberg)
  Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg
  Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn
  København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover
  Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg
  Rostock – Berlin – Halle/Leipzig – Erfurt – München
  Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze
  Livorno / La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta/Marsaxlokk
  Cagliari – Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta/Marsaxlokk |
| Piiriülesed ühendused | RU piir – Helsinki | Raudtee |
| København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendusele juurdepääsu teed |
| München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenneri baastunnel ja juurdepääsuteed |
| Göteborg – Oslo |
| København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendus | Raudtee/maantee |

1.

Atlandi põhivõrgukoridor

Trasside loend

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Tenerife / Gran Canaria – Huelva / Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro jõgi

Sionainn Faing või Shannon Foynes / Baile Atha Cliath või Dublin/Corcaigh või Cork – Le Havre – Rouen – Paris

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Toulouse/Tours – Paris – Metz – Mannheim/Strasbourg

Sionainn Faing või Shannon Foynes / Baile Átha Cliath või Dublin/Corcaigh või Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours – Dijon

Piiriülesed ühendused

Évora – Mérida

Raudtee

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Douro jõgi (Via Navegável do Douro)

Siseveeteed

Puuduvad ühendused

Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega

Raudtee

Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor

Trasside loend

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Warszawa – Katowice/Kraków

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Bielsko-Biała – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste

Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona

Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste

Piiriülesed

ühendused

Katowice/Opole – Ostrava – Brno

Katowice – Žilina

Bratislava – Wien

Graz – Maribor

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Raudtee

Katowice – Žilina

Brno – Wien

Maantee

Puuduvad ühendused

Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmeringi baastunnel

Graz – Klagenfurt: Koralmi raudteeliin ja tunnel

Koper – Divača

Raudtee

Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Trasside loend

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Madrid – Valencia – Sagunto – Teruel – Zaragoza

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona / Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Narbonne – Toulouse/Marseille – Genova/Lyon – La Spezia / Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA piir

Piiriülesed ühendused

Barcelona – Perpignan

Raudtee

Lyon – Torino: baastunnel ja juurdepääsuteed

Nice – Ventimiglia

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budapest

Budapest – Miskolc – UA piir

Lendava – Letenye

Maantee

Vásárosnamény – UA piir

Puuduvad ühendused

Almería – Murcia

Raudtee

Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega

Perpignan – Montpellier

Koper – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante / Venezia – Ravenna/Trieste

Siseveeteed

Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor

Trasside loend

Luleå – Helsinki – Tallinn – Rīga

Ventspils – Rīga

Rīga – Kaunas

Klaipėda– Kaunas – Vilnius

Kaunas – Warszawa

BY piir – Warszawa – Łódź/Poznań – Frankfurt(Oder) – Berlin – Hamburg – Kiel

Łódź – Katowice/Wrocław

UA piir – Rzeszów – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg

Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover/Osnabrück – Köln – Antwerpen

Piiriülesed ühendused

Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: Rail Balticu uus UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlev liin

Raudtee

Świnoujście/Szczecin – Berlin

Raudtee ja siseveeteed

Via Baltica koridor EE – LV – LT – PL

Maantee

Puuduvad ühendused

Kaunas – Vilnius: osa Rail Balticu uuest UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlevast liinist

Raudtee

Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, sh ühendused kavandatava keskse transpordisõlmega

Nord-Ostsee kanal

Siseveeteed

Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Lääne-Saksamaa kanalid

Rein, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor

Trasside loend

UK piir – Baile Átha Cliath või Dublin – Sionainn Faing või Shannon Foynes / Corcaigh või Cork

Sionainn Faing või Shannon Foynes / Baile Átha Cliath või Dublin/Corcaigh või Cork – Le Havre / Calais / Dunkerque Zeebrugge / Terneuzen / Gent / Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam

UK piir – Lille – Brussel või Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel või Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Mâcon– Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Calais/Dunkerque/Lille – Paris – Rouen – Le Havre

Piiriülesed ühendused

Brussel või Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

Raudtee

Terneuzen – Gent

Siseveeteed

Seine – Scheldti võrk ning seonduvad Seine’i, Scheldti ja Meuse’i jõe basseinid

Reini-Scheldti koridor

Puuduvad ühendused

Albertkanaal / Canal Albert ja Kanaal Bocholt-Herentals

Siseveeteed

Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor

Trasside loend

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Lysá nad Labem / Poříčany – Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timișoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – RS piir / MK piir

Sofia – Plovdiv – Burgas/TR piir

TR piir – Alexandroupoli – Kavála – Thessaloniki – Ioánnina – Kakavia/Igoumenítsa

MK piir – Thessaloniki

Sofia – Thessaloniki – Athina – Pireus/Ikonio – Irakleio – Limassol (Vasiliko) – Nikosia/Larnaka

Athina – Patra/Igoumenitsa

Piiriülesed ühendused

Dresden – Praha/Kolín

Raudtee

Wien/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timişoara

Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

Sofia – RS piir / MK piir

TR piir – Alexandroupoli

MK piir – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (AL piir)

Maantee

Drobeta Turnu Severin / Craiova – Vidin – Montana

Sofia – RS piir

Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

Siseveeteed

Puuduvad ühendused

Igoumenitsa – Ioannina

Praha – Brno

Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli

Timişoara – Craiova

Raudtee

Reini–Alpide põhivõrgukoridor

Trasside loend

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Brussel või Bruxelles – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

Piiriülesed

ühendused

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Raudtee

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – CH piir

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

Siseveeteed

Puuduvad ühendused

Genova – Tortona / Novi Ligure

Raudtee

Zeebrugge – Gent

Reini–Doonau põhivõrgukoridor

Trasside loend

Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt am Main – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – UA piir

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Moravita/Brașov/Craiova – București – Giurgiu/Constanta – Sulina

Piiriülesed ühendused

München – Praha

Raudtee

Nürnberg – Plzeň

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Košice – UA piir

Wien – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timişoara – RS piir

București – Giurgiu – Rousse

Doonau (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) ja seonduvad Váhi, Sava ja Tisza jõe basseinid

Siseveeteed

Zlín – Žilina

Maantee

Timişoara – RS piir

Puuduvad ühendused

Stuttgart – Ulm

Raudtee

Salzburg – Linz

Craiova – București

Arad – Sighişoara – Brașov – Predeal

Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Trasside loend

RU piir – Hamina/Kotka – Helsinki – Turu/Naantali – Stockholm – Örebro (Hallsberg) / Linköping – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm / Örebro (Hallsberg)

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Halle/Leipzig – Erfurt – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno / La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta/Marsaxlokk

Cagliari – Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta/Marsaxlokk

Piiriülesed ühendused

RU piir – Helsinki

Raudtee

København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendusele juurdepääsu teed

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenneri baastunnel ja juurdepääsuteed

Göteborg – Oslo

København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendus

Raudtee/maantee

| 2. | Üldvõrgu eelnevalt kindlaks määratud piiriüleste ühenduste esialgne loetelu
  Artikli 9 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud üldvõrgu piiriülesed lõigud hõlmavad eelkõige järgmisi lõike:






  Baile Átha Cliath või Dublin/Letterkenny – UK piir | Maantee |
| --- | --- | --- |
| Pau – Huesca | Raudtee |
| Lyon – CH piir | Raudtee |
| Athus – Mont-Saint-Martin | Raudtee |
| Breda – Venlo – Viersen – Duisburg | Raudtee |
| Antwerpen – Duisburg | Raudtee |
| Mons – Valenciennes | Raudtee |
| Gent – Terneuzen | Raudtee |
| Heerlen – Aachen | Raudtee |
| Groningen – Bremen | Raudtee |
| Stuttgart – CH piir | Raudtee |
| Gallarate / Sesto Calende – CH piir | Raudtee |
| Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław | Raudtee |
| Praha – Linz | Raudtee |
| Villach – Ljubljana | Raudtee |
| Pivka – Rijeka | Raudtee |
| Plzeň – České Budějovice – Wien | Raudtee |
| Wien – Győr | Raudtee |
| Graz – Celldömölk – Győr | Raudtee |
| Neumarkt – Kallham – Mühldorf | Raudtee |
| Merevaigukoridor PL-SK-HU | Raudtee |
| Via Carpathia koridor BY/UA piir-PL-SK-HU-RO | Maantee |
| Focșani – MD piir | Maantee |
| Budapest – Osijek – Svilaj (BA piir) | Maantee |
| Faro – Huelva | Raudtee |
| Porto – Vigo | Raudtee |
| Giurgiu – Varna | Raudtee |
| Svilengrad – Pithio | Raudtee |

2.

Artikli 9 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud üldvõrgu piiriülesed lõigud hõlmavad eelkõige järgmisi lõike:

Baile Átha Cliath või Dublin/Letterkenny – UK piir

Maantee

Pau – Huesca

Raudtee

Lyon – CH piir

Raudtee

Athus – Mont-Saint-Martin

Raudtee

Breda – Venlo – Viersen – Duisburg

Raudtee

Antwerpen – Duisburg

Raudtee

Mons – Valenciennes

Raudtee

Gent – Terneuzen

Raudtee

Heerlen – Aachen

Raudtee

Groningen – Bremen

Raudtee

Stuttgart – CH piir

Raudtee

Gallarate / Sesto Calende – CH piir

Raudtee

Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław

Raudtee

Praha – Linz

Raudtee

Villach – Ljubljana

Raudtee

Pivka – Rijeka

Raudtee

Plzeň – České Budějovice – Wien

Raudtee

Wien – Győr

Raudtee

Graz – Celldömölk – Győr

Raudtee

Neumarkt – Kallham – Mühldorf

Raudtee

Merevaigukoridor PL-SK-HU

Raudtee

Via Carpathia koridor BY/UA piir-PL-SK-HU-RO

Maantee

Focșani – MD piir

Maantee

Budapest – Osijek – Svilaj (BA piir)

Maantee

Faro – Huelva

Raudtee

Porto – Vigo

Raudtee

Giurgiu – Varna

Raudtee

Svilengrad – Pithio

Raudtee

| 3. | Üldvõrgu osad, mis asuvad liikmesriikides, kellel puudub maismaapiir teise liikmesriigiga. |
| --- | --- |

3.

IV OSA

PIIRIÜLESTE TAASTUVENERGIAPROJEKTIDE VÄLJAVALIMINE

| 1. | Piiriüleste taastuvenergiaprojektide eesmärk
  Piiriüleste taastuvenergiaprojektidega edendatakse liikmesriikidevahelist piiriülest koostööd taastuvate energiaallikate kavandamise, arendamise ja kulutõhusa kasutamise alal ning hõlbustatakse nende integreerimist energia salvestamise rajatiste kaudu, eesmärgiga aidata täita liidu pikaajalist CO2 heite vähendamise strateegiat. |
| --- | --- |

1.

Piiriüleste taastuvenergiaprojektidega edendatakse liikmesriikidevahelist piiriülest koostööd taastuvate energiaallikate kavandamise, arendamise ja kulutõhusa kasutamise alal ning hõlbustatakse nende integreerimist energia salvestamise rajatiste kaudu, eesmärgiga aidata täita liidu pikaajalist CO2 heite vähendamise strateegiat.

| 2. | Üldkriteeriumid
  Et projekti saaks käsitada piiriülese taastuvenergiaprojektina, peab see vastama kõigile järgmistele üldkriteeriumidele:






  a) | projekt lisatakse kahe või enama liikmesriigi või ühe või enama liikmesriigi ja ühe või enama kolmanda riigi vahelisse koostöölepingusse või mõnda muusse kokkuleppesse, nagu on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 8, 9, 11 ja 13; |
| --- | --- | --- |

2.

Et projekti saaks käsitada piiriülese taastuvenergiaprojektina, peab see vastama kõigile järgmistele üldkriteeriumidele:

a)

projekt lisatakse kahe või enama liikmesriigi või ühe või enama liikmesriigi ja ühe või enama kolmanda riigi vahelisse koostöölepingusse või mõnda muusse kokkuleppesse, nagu on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 8, 9, 11 ja 13;

| b) | projektiga tagatakse kulude kokkuhoid taastuvenergia kasutamisel või tulu seoses süsteemi integreerimise, varustuskindluse või innovatsiooniga, või mõlemad, võrreldes olukorraga, kui analoogset projekti või taastuvenergiaprojekti viiks ellu üks osalev liikmesriik üksi; |
| --- | --- |

b)

projektiga tagatakse kulude kokkuhoid taastuvenergia kasutamisel või tulu seoses süsteemi integreerimise, varustuskindluse või innovatsiooniga, või mõlemad, võrreldes olukorraga, kui analoogset projekti või taastuvenergiaprojekti viiks ellu üks osalev liikmesriik üksi;

| c) | koostööst saadav võimalik üldine kasu kaalub üles selle kulud, sealhulgas pikemas perspektiivis, nagu on hinnatud käesoleva osa punktis 3 osutatud kulude-tulude analüüsis ning käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud metoodikat kasutades. |
| --- | --- |

c)

koostööst saadav võimalik üldine kasu kaalub üles selle kulud, sealhulgas pikemas perspektiivis, nagu on hinnatud käesoleva osa punktis 3 osutatud kulude-tulude analüüsis ning käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud metoodikat kasutades.

| 3. | Kulude-tulude analüüs






  a) | energia tootmise maksumus; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

energia tootmise maksumus;

| b) | süsteemi integreerimise maksumus; |
| --- | --- |

b)

süsteemi integreerimise maksumus;

| c) | toetuse maksumus; |
| --- | --- |

c)

toetuse maksumus;

| d) | kasvuhoonegaaside heide; |
| --- | --- |

d)

kasvuhoonegaaside heide;

| e) | varustuskindlus; |
| --- | --- |

e)

varustuskindlus;

| f) | õhu- ja muu kohalik saaste, näiteks mõju kohalikule loodusele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

f)

õhu- ja muu kohalik saaste, näiteks mõju kohalikule loodusele ja keskkonnale;

| g) | innovatsioon. |
| --- | --- |

g)

innovatsioon.

| 4. | Menetlus






  a) | Sellise projekti promootorid (sealhulgas liikmesriigid), mis võidakse potentsiaalselt valida piiriüleseks taastuvenergiaprojektiks kahe või enama liikmesriigi või ühe või enama liikmesriigi ja ühe või enama kolmanda riigi vahelise, direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 8, 9, 11 ja 13 sätestatud koostöölepingu või mõne muu kokkuleppe alusel ning millele püütakse saada piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust, esitavad komisjonile taotluse projekti valimiseks piiriüleseks taastuvenergiaprojektiks. Taotlus peab sisaldama asjakohast teavet, mis võimaldab komisjonil hinnata projekti käesoleva osa punktides 2 ja 3 esitatud kriteeriumide alusel vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud metoodikale.
  Komisjon tagab, et promootoritele antakse võimalus taotleda projektile piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust vähemalt kord aastas. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Sellise projekti promootorid (sealhulgas liikmesriigid), mis võidakse potentsiaalselt valida piiriüleseks taastuvenergiaprojektiks kahe või enama liikmesriigi või ühe või enama liikmesriigi ja ühe või enama kolmanda riigi vahelise, direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 8, 9, 11 ja 13 sätestatud koostöölepingu või mõne muu kokkuleppe alusel ning millele püütakse saada piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust, esitavad komisjonile taotluse projekti valimiseks piiriüleseks taastuvenergiaprojektiks. Taotlus peab sisaldama asjakohast teavet, mis võimaldab komisjonil hinnata projekti käesoleva osa punktides 2 ja 3 esitatud kriteeriumide alusel vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud metoodikale.

Komisjon tagab, et promootoritele antakse võimalus taotleda projektile piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust vähemalt kord aastas.

| b) | Komisjon moodustab piiriüleste taastuvenergiaprojektide rühma, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja, ning juhib seda. Rühm võtab vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

b)

Komisjon moodustab piiriüleste taastuvenergiaprojektide rühma, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja, ning juhib seda. Rühm võtab vastu oma töökorra.

| c) | Vähemalt kord aastas korraldab komisjon piiriülesteks projektideks valimise menetluse. Pärast projektide hindamist esitab komisjon käesoleva punkti alapunktis b osutatud rühmale loetelu rahastamiskõlblikest taastuvenergiaprojektidest, mis vastavad artiklis 7 ja käesoleva punkti alapunktis d sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

c)

Vähemalt kord aastas korraldab komisjon piiriülesteks projektideks valimise menetluse. Pärast projektide hindamist esitab komisjon käesoleva punkti alapunktis b osutatud rühmale loetelu rahastamiskõlblikest taastuvenergiaprojektidest, mis vastavad artiklis 7 ja käesoleva punkti alapunktis d sätestatud kriteeriumidele.

| d) | Alapunktis b osutatud rühmale antakse komisjoni esitatud loetellu kuuluvate rahastamiskõlblike projektide kohta asjakohast teavet, välja arvatud tundlikku äriteavet, seoses järgmiste kriteeriumidega:






  i) | kinnitus kõigi projektide rahastamiskõlblikkuse ja valikukriteeriumidele vastavuse kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

Alapunktis b osutatud rühmale antakse komisjoni esitatud loetellu kuuluvate rahastamiskõlblike projektide kohta asjakohast teavet, välja arvatud tundlikku äriteavet, seoses järgmiste kriteeriumidega:

i)

kinnitus kõigi projektide rahastamiskõlblikkuse ja valikukriteeriumidele vastavuse kohta;

| ii) | teave projektiga seotud koostöömehhanismi kohta ja teave selle kohta, mil määral on projektil ühe või mitme liikmesriigi toetus; |
| --- | --- |

ii)

teave projektiga seotud koostöömehhanismi kohta ja teave selle kohta, mil määral on projektil ühe või mitme liikmesriigi toetus;

| iii) | projekti eesmärgi kirjeldus, sealhulgas hinnanguline võimsus (kW) ja võimaluse korral taastuvenergia tootmine (kWh aastas), samuti projekti kogumaksumus ja viidatud rahastamiskõlblikud kulud eurodes; |
| --- | --- |

iii)

projekti eesmärgi kirjeldus, sealhulgas hinnanguline võimsus (kW) ja võimaluse korral taastuvenergia tootmine (kWh aastas), samuti projekti kogumaksumus ja viidatud rahastamiskõlblikud kulud eurodes;

| iv) | teave oodatava liidu lisaväärtuse kohta kooskõlas käesoleva osa punkti 2 alapunktiga b ning eeldatavate kulude ja tulude ning liidu lisaväärtuse kohta kooskõlas käesoleva osa punkti 2 alapunktiga c. |
| --- | --- |

iv)

teave oodatava liidu lisaväärtuse kohta kooskõlas käesoleva osa punkti 2 alapunktiga b ning eeldatavate kulude ja tulude ning liidu lisaväärtuse kohta kooskõlas käesoleva osa punkti 2 alapunktiga c.

| e) | Kui see on asjakohane, võib rühm kutsuda oma koosolekutele rahastamiskõlblike projektide promootoreid, rahastamiskõlblikes projektides osalevate kolmandate riikide esindajaid ja muid asjaomaseid sidusrühmi. |
| --- | --- |

e)

Kui see on asjakohane, võib rühm kutsuda oma koosolekutele rahastamiskõlblike projektide promootoreid, rahastamiskõlblikes projektides osalevate kolmandate riikide esindajaid ja muid asjaomaseid sidusrühmi.

| f) | Hindamistulemuste alusel lepib rühm kokku piiriülesteks taastuvenergiaprojektide loetelu kavandis, mis võetakse vastu kooskõlas alapunktiga g. |
| --- | --- |

f)

Hindamistulemuste alusel lepib rühm kokku piiriülesteks taastuvenergiaprojektide loetelu kavandis, mis võetakse vastu kooskõlas alapunktiga g.

| g) | Komisjon võtab väljavalitud piiriüleste taastuvenergiaprojektide lõpliku loetelu vastu delegeeritud õigusaktiga, võttes aluseks alapunktis f osutatud loetelu kavandi ja võttes arvesse alapunkti i. Komisjon avaldab väljavalitud piiriüleste taastuvenergiaprojektide loetelu ka oma veebisaidil. See loetelu vaadatakse läbi vastavalt vajadusele ja vähemalt iga kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

g)

Komisjon võtab väljavalitud piiriüleste taastuvenergiaprojektide lõpliku loetelu vastu delegeeritud õigusaktiga, võttes aluseks alapunktis f osutatud loetelu kavandi ja võttes arvesse alapunkti i. Komisjon avaldab väljavalitud piiriüleste taastuvenergiaprojektide loetelu ka oma veebisaidil. See loetelu vaadatakse läbi vastavalt vajadusele ja vähemalt iga kahe aasta tagant.

| h) | Rühm jälgib lõplikku loetellu kantud projektide elluviimist ning annab soovitusi selle kohta, kuidas saada üle võimalikest viivitustest nende elluviimisel. Selleks annavad väljavalitud projektide promootorid teavet oma projektide elluviimise kohta. |
| --- | --- |

h)

Rühm jälgib lõplikku loetellu kantud projektide elluviimist ning annab soovitusi selle kohta, kuidas saada üle võimalikest viivitustest nende elluviimisel. Selleks annavad väljavalitud projektide promootorid teavet oma projektide elluviimise kohta.

| i) | Piiriüleste taastuvenergiaprojektide valimise käigus püüab komisjon selliste projektide väljaselgitamisel tagada asjakohase geograafilise tasakaalu. Projektide väljaselgitamisel võib kasutada piirkondlike ühenduste abi. |
| --- | --- |

i)

Piiriüleste taastuvenergiaprojektide valimise käigus püüab komisjon selliste projektide väljaselgitamisel tagada asjakohase geograafilise tasakaalu. Projektide väljaselgitamisel võib kasutada piirkondlike ühenduste abi.

| j) | Projektile ei anta piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust või see võetakse talt ära, kui hindamisel määravaks teguriks olnud teave on ebaõige või kui projekt ei ole kooskõlas liidu õigusega. |
| --- | --- |

j)

Projektile ei anta piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust või see võetakse talt ära, kui hindamisel määravaks teguriks olnud teave on ebaõige või kui projekt ei ole kooskõlas liidu õigusega.

V OSA

DIGITAALSE ÜHENDATUSE TARISTU ÜHISHUVIPROJEKTID

| 1. | Gigabitiühendus, sealhulgas 5G-süsteemid ja muu tipptasemel ühendus, sotsiaal-majanduslikele keskustele
  Meetmete prioriseerimisel võetakse arvesse sotsiaal-majanduslike keskuste tegevuse eesmärki, kõnealuse ühendusega võimaldatavate digiteenuste ja -rakenduste asjakohasust ning võimalikku sotsiaal-majanduslikku kasu kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele, sealhulgas täiendavat loodavat kaetust kodumajapidamistes. Olemasolevad eelarvevahendid jaotatakse liikmesriikide vahel geograafilist tasakaalu silmas pidades.
  Prioriteediks seatakse meetmed, mis aitavad luua gigabitiühenduse, sealhulgas 5G-süsteemid ja muu tipptasemel ühenduse:






  a) | haiglate ja meditsiinikeskuste jaoks kooskõlas tervishoiusüsteemi digitaliseerimiseks tehtavate jõupingutustega, et suurendada liidu kodanike heaolu ning muuta viisi, kuidas patsientidele tervishoiu- ja hoolekandeteenuseid osutatakse; |
| --- | --- | --- |

1.

Meetmete prioriseerimisel võetakse arvesse sotsiaal-majanduslike keskuste tegevuse eesmärki, kõnealuse ühendusega võimaldatavate digiteenuste ja -rakenduste asjakohasust ning võimalikku sotsiaal-majanduslikku kasu kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele, sealhulgas täiendavat loodavat kaetust kodumajapidamistes. Olemasolevad eelarvevahendid jaotatakse liikmesriikide vahel geograafilist tasakaalu silmas pidades.

Prioriteediks seatakse meetmed, mis aitavad luua gigabitiühenduse, sealhulgas 5G-süsteemid ja muu tipptasemel ühenduse:

a)

haiglate ja meditsiinikeskuste jaoks kooskõlas tervishoiusüsteemi digitaliseerimiseks tehtavate jõupingutustega, et suurendada liidu kodanike heaolu ning muuta viisi, kuidas patsientidele tervishoiu- ja hoolekandeteenuseid osutatakse;

| b) | haridus- ja teaduskeskuste jaoks seoses jõupingutustega, mille eesmärk on hõlbustada muu hulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse, pilverakenduste ja suurandmete kasutamist, kaotada digilõhe ja rakendada innovatsiooni haridussüsteemides, parandada õpitulemusi, laiendada võrdseid võimalusi ja suurendada tõhusust; |
| --- | --- |

b)

haridus- ja teaduskeskuste jaoks seoses jõupingutustega, mille eesmärk on hõlbustada muu hulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse, pilverakenduste ja suurandmete kasutamist, kaotada digilõhe ja rakendada innovatsiooni haridussüsteemides, parandada õpitulemusi, laiendada võrdseid võimalusi ja suurendada tõhusust;

| c) | katkematu traadita 5G-lairibaühenduse kättesaadavuse tagamiseks kõigis linnapiirkondades 2025. aastaks. |
| --- | --- |

c)

katkematu traadita 5G-lairibaühenduse kättesaadavuse tagamiseks kõigis linnapiirkondades 2025. aastaks.

| 2. | Traadita internetiühendus kohalikes kogukondades
  Rahastamise saamiseks peavad meetmed, mille eesmärk on pakkuda kohalikku traadita internetiühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas avalikkusele ligipääsetavatel välialadel, millel on kohaliku kogukonna jaoks tähtis roll, vastama järgmistele tingimustele:






  a) | neid viib ellu teises lõigus osutatud avaliku sektori asutus, mis on suuteline kavandama kohalike traadita pääsupunktide rajamist avalikus ruumis nii sise- kui ka välitingimustes ja tegema järelevalvet selle üle ning tagama tegevuskulude rahastamise vähemalt kolme aasta jooksul; |
| --- | --- | --- |

2.

Rahastamise saamiseks peavad meetmed, mille eesmärk on pakkuda kohalikku traadita internetiühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas avalikkusele ligipääsetavatel välialadel, millel on kohaliku kogukonna jaoks tähtis roll, vastama järgmistele tingimustele:

a)

neid viib ellu teises lõigus osutatud avaliku sektori asutus, mis on suuteline kavandama kohalike traadita pääsupunktide rajamist avalikus ruumis nii sise- kui ka välitingimustes ja tegema järelevalvet selle üle ning tagama tegevuskulude rahastamise vähemalt kolme aasta jooksul;

| b) | need tuginevad ülisuure läbilaskevõimega digivõrkudele, mis võimaldavad tagada kasutajatele väga hea kvaliteediga internetiühenduse, mis:






  i) | on tasuta ja millele ei ole seatud diskrimineerivaid tingimusi, on kergesti juurdepääsetav, turvatud ning kasutab uusimaid ja parimaid olemasolevaid seadmeid ja on suuteline pakkuma kasutajatele kiiret ühendust, ning |
| --- | --- | --- |

b)

need tuginevad ülisuure läbilaskevõimega digivõrkudele, mis võimaldavad tagada kasutajatele väga hea kvaliteediga internetiühenduse, mis:

i)

on tasuta ja millele ei ole seatud diskrimineerivaid tingimusi, on kergesti juurdepääsetav, turvatud ning kasutab uusimaid ja parimaid olemasolevaid seadmeid ja on suuteline pakkuma kasutajatele kiiret ühendust, ning

| ii) | toetab laialdast ja mittediskrimineerivat juurdepääsu innovatiivsetele digiteenustele; |
| --- | --- |

ii)

toetab laialdast ja mittediskrimineerivat juurdepääsu innovatiivsetele digiteenustele;

| c) | nende puhul kasutatakse komisjoni ette nähtud ühtset visuaalset identiteeti ja need on seotud asjaomaste mitmekeelsete internetipõhiste vahenditega; |
| --- | --- |

c)

nende puhul kasutatakse komisjoni ette nähtud ühtset visuaalset identiteeti ja need on seotud asjaomaste mitmekeelsete internetipõhiste vahenditega;

| d) | selleks et saavutada koostoime ja suurendada võimsust ning parandada kasutajakogemust, hõlbustavad need 5G-valmidusega väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõttu, nagu on kindlaks määratud direktiivis (EL) 2018/1972 ning |
| --- | --- |

d)

selleks et saavutada koostoime ja suurendada võimsust ning parandada kasutajakogemust, hõlbustavad need 5G-valmidusega väikese levialaga traadita pääsupunktide kasutuselevõttu, nagu on kindlaks määratud direktiivis (EL) 2018/1972 ning

| e) | nendega võetakse kohustus hankida vajalikud seadmed ja/või seotud paigaldusteenused kooskõlas kohaldatava õigusega, tagamaks et projektidega ei kaasne põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

e)

nendega võetakse kohustus hankida vajalikud seadmed ja/või seotud paigaldusteenused kooskõlas kohaldatava õigusega, tagamaks et projektidega ei kaasne põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.

Liidu rahalist toetust antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (2) artikli 3 punktis 1 määratletud avaliku sektori asutustele eesmärgiga pakkuda riigisisese õiguse kohaselt tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta kohalikku traadita ühendust, rajades selleks kohalikud traadita pääsupunktid.

Rahastatud meetmetega ei tohi dubleerida olemasolevaid samalaadsete omadustega, sealhulgas kvaliteedi poolest samalaadseid, tasuta ühendusi, mida avalik või erasektor samas avalikus kohas pakub.

Olemasolevad eelarvevahendid jaotatakse liikmesriikide vahel geograafilist tasakaalu silmas pidades.

Asjakohasel juhul tagatakse koordineerimine ja sidusus nende CEFist toetatavate meetmetega, millega toetatakse sotsiaal-majanduslike keskuste juurdepääsu ülisuure läbilaskevõimega võrkudele, mis võimaldavad gigabitiühendust, sealhulgas 5G-süsteeme ja muud tipptasemel ühendust.

| 3. | Rahastamiskõlblike 5G-koridoride ja piiriüleste tuumikühenduste esialgne loetelu
  Kooskõlas komisjoni poolt gigabitiühiskonna saavutamiseks seatud eesmärgiga tagada 2025. aastaks põhiliste maismaatranspordi marsruutide katkematu kaetus 5G-süsteemidega sisaldavad artikli 9 lõike 4 punkti c kohased meetmed, millega tagatakse katkematu kaetus 5G-süsteemidega, esimeses etapis meetmeid, mis käsitlevad piiriüleseid lõike, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust, ning teises etapis meetmeid, mis käsitlevad ulatuslikumaid lõike ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks piki transpordikoridore, nagu on esitatud allpool toodud tabelis (esialgne loetelu). Selleks võetakse aluseks TEN-T koridorid, (3) ent 5G-süsteemide kasutuselevõtmisel ei pea tingimata nendega piirduma.
  Lisaks toetatakse ka meetmeid, millega toetatakse tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõttu liikmesriikides ning liidu ja kolmandate riikide vahel või Euroopa saarte ühendamiseks kooskõlas artikli 9 lõike 4 punktiga d, et tagada selle elutähtsa taristu vajalik liiasus ning suurendada liidu digivõrkude läbilaskevõimet ja töökindlust.






  Atlandi põhivõrgukoridor |
| --- | --- |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | Porto – Vigo |
| Mérida – Évora |
| Paris – Amsterdam – Frankfurt am Main |
| Aveiro – Salamanca |
| San Sebastián – Biarritz |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Metz – Paris – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisboa |
| Bilbao – Madrid – Lisboa |
| Madrid – Mérida – Sevilla – Tarifa |
| Tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõtt | Açores / Madeira saared – Lisboa |
| Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Gdańsk – Warszawa – Brno – Wien – Graz – Ljubljana - Koper/Trieste |
| Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Budapest – Zagreb – Ljubljana – Rijeka – Split – Dubrovnik |
| Ljubljana – Zagreb – Slavonski Brod – Bajakovo (RS piir) |
| Slavonski Brod – Đakovo – Osijek |
| Montpellier – Narbonne – Perpignan – Barcelona – Valencia – Málaga – Tarifa pikendusega Narbonne’i – Toulouse |
| Tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõtt | Merekaablivõrgud Lisboa – Marseille – Milano |
| Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | Warszawa – Kaunas – Vilnius |
| Kaunas – Klaipėda |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Tallinn – Rīga – Kaunas – LT/PL piir – Warszawa |
| BY/LT piir – Vilnius – Kaunas – Klaipėda |
| Via Carpathia:
  Klaipėda – Kaunas – Ełk – Białystok – Lublin – Rzeszów – Barwinek – Košice |
| Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | Metz – Merzig – Luxembourg |
| Rotterdam – Antwerpen – Eindhoven |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Paris |
| Brussel või Bruxelles – Metz – Basel |
| Mulhouse – Lyon – Marseille |
| Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | Sofia – Thessaloniki – Belgrad |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Berliin – Praha – Brno – Bratislava – Timişoara – Sofia – TR piir |
| Bratislava – Košice |
| Sofia – Thessaloniki – Athina |
| Reini–Alpide põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | Bologna – Innsbruck – München (Brenneri koridor) |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt am Main |
| Basel – Milano – Genova |
| Reini–Doonau põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Frankfurt am Main – Passau – Wien – Bratislava – Budapest – Osijek - Vukovar - București – Constanta |
| București – Iaşi |
| Karlsruhe – München – Salzburg – Wels |
| Frankfurt am Main – Strasbourg |
| Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust | Oulu – Tromsø

  Oslo – Stockholm – Helsinki |
| Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks | Turku – Helsinki – RU piir |
| Oslo – Malmö – København – Hamburg – Würzburg – Nürnberg – München – Rosenheim – Verona – Bologna – Napoli – Catania – Palermo |
| Stockholm – Malmö |
| Napoli – Bari – Taranto |
| Aarhus – Esbjerg – Padborg |

3.

Kooskõlas komisjoni poolt gigabitiühiskonna saavutamiseks seatud eesmärgiga tagada 2025. aastaks põhiliste maismaatranspordi marsruutide katkematu kaetus 5G-süsteemidega sisaldavad artikli 9 lõike 4 punkti c kohased meetmed, millega tagatakse katkematu kaetus 5G-süsteemidega, esimeses etapis meetmeid, mis käsitlevad piiriüleseid lõike, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust, ning teises etapis meetmeid, mis käsitlevad ulatuslikumaid lõike ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks piki transpordikoridore, nagu on esitatud allpool toodud tabelis (esialgne loetelu). Selleks võetakse aluseks TEN-T koridorid, (3) ent 5G-süsteemide kasutuselevõtmisel ei pea tingimata nendega piirduma.

Lisaks toetatakse ka meetmeid, millega toetatakse tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõttu liikmesriikides ning liidu ja kolmandate riikide vahel või Euroopa saarte ühendamiseks kooskõlas artikli 9 lõike 4 punktiga d, et tagada selle elutähtsa taristu vajalik liiasus ning suurendada liidu digivõrkude läbilaskevõimet ja töökindlust.

Atlandi põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Porto – Vigo

Mérida – Évora

Paris – Amsterdam – Frankfurt am Main

Aveiro – Salamanca

San Sebastián – Biarritz

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Metz – Paris – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisboa

Bilbao – Madrid – Lisboa

Madrid – Mérida – Sevilla – Tarifa

Tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõtt

Açores / Madeira saared – Lisboa

Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Gdańsk – Warszawa – Brno – Wien – Graz – Ljubljana - Koper/Trieste

Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Budapest – Zagreb – Ljubljana – Rijeka – Split – Dubrovnik

Ljubljana – Zagreb – Slavonski Brod – Bajakovo (RS piir)

Slavonski Brod – Đakovo – Osijek

Montpellier – Narbonne – Perpignan – Barcelona – Valencia – Málaga – Tarifa pikendusega Narbonne’i – Toulouse

Tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõtt

Merekaablivõrgud Lisboa – Marseille – Milano

Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Warszawa – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Klaipėda

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Tallinn – Rīga – Kaunas – LT/PL piir – Warszawa

BY/LT piir – Vilnius – Kaunas – Klaipėda

Via Carpathia:

Klaipėda – Kaunas – Ełk – Białystok – Lublin – Rzeszów – Barwinek – Košice

Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Metz – Merzig – Luxembourg

Rotterdam – Antwerpen – Eindhoven

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Paris

Brussel või Bruxelles – Metz – Basel

Mulhouse – Lyon – Marseille

Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Sofia – Thessaloniki – Belgrad

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Berliin – Praha – Brno – Bratislava – Timişoara – Sofia – TR piir

Bratislava – Košice

Sofia – Thessaloniki – Athina

Reini–Alpide põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Bologna – Innsbruck – München (Brenneri koridor)

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt am Main

Basel – Milano – Genova

Reini–Doonau põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Frankfurt am Main – Passau – Wien – Bratislava – Budapest – Osijek - Vukovar - București – Constanta

București – Iaşi

Karlsruhe – München – Salzburg – Wels

Frankfurt am Main – Strasbourg

Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvust

Oulu – Tromsø

Oslo – Stockholm – Helsinki

Ulatuslikum lõik ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse laialdasemaks kasutuselevõtuks

Turku – Helsinki – RU piir

Oslo – Malmö – København – Hamburg – Würzburg – Nürnberg – München – Rosenheim – Verona – Bologna – Napoli – Catania – Palermo

Stockholm – Malmö

Napoli – Bari – Taranto

Aarhus – Esbjerg – Padborg

---

(1)  
  1 384 000 000 eurot 2018. aasta hindades.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1).

(3)  Kursiivkirjas märgitud lõigud asuvad väljaspool TEN-T põhivõrgukoridore, kuid on kaasatud 5G-koridoride hulka.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 249/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 249/82

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1154,

9. juuli 2021,

millega Kreeka lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 (2) on kehtestatud kvoodid 2021. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 (2) on kehtestatud kvoodid 2021. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hariliku tuuni varu püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres Kreeka lipu all sõitvate või Kreekas registreeritud laevade puhul ammendanud 2021. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hariliku tuuni varu püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres Kreeka lipu all sõitvate või Kreekas registreeritud laevade puhul ammendanud 2021. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Kreekale 2021. aastaks lisas osutatud hariliku tuuni varu püügiks Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Kreeka lipu all sõitvatel või Kreekas registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/92, millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 31, 29.1.2021, lk 31).

2

---

LISA

| Nr | 12/TQ92 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Kalavaru | BFT/AE45WM (sh BFT/*641, BFT/*643, BFT/*8301, BFT/*8302 ja BFT/*8303F) |
| Liik | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| Püügipiirkond | Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri |
| Kuupäev | 28.4.2021 |

Nr

12/TQ92

Liikmesriik

Kreeka

Kalavaru

BFT/AE45WM (sh BFT/*641, BFT/*643, BFT/*8301, BFT/*8302 ja BFT/*8303F)

Liik

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

Püügipiirkond

Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri

Kuupäev

28.4.2021

---

| 14.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 249/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 249/85

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1155,

9. juuli 2021,

millega Kreeka lipu all sõitvatele rannalähedase püügi laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld konkreetsetes saarestikes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 (2) on kehtestatud kvoodid 2021. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 (2) on kehtestatud kvoodid 2021. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hariliku tuuni varu püük konkreetsetes saarestikes Kreeka lipu all sõitvate või Kreekas registreeritud rannalähedase püügi laevade puhul ammendanud 2021. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hariliku tuuni varu püük konkreetsetes saarestikes Kreeka lipu all sõitvate või Kreekas registreeritud rannalähedase püügi laevade puhul ammendanud 2021. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Kreekale 2021. aastaks lisas osutatud hariliku tuuni varu püügiks konkreetsetes saarestikes eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Kreeka lipu all sõitvatel või Kreekas registreeritud rannalähedase püügi laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/92, millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 31, 29.1.2021, lk 31).

2

---

LISA

| Nr | 11/TQ92 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kreeka (rannalähedase püügi laevad) |
| Kalavaru | BFT/AVARCH |
| Liik | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| Püügipiirkond | Konkreetsed saarestikud Kreekas (Joonia saared), Hispaanias (Kanaari saared) ja Portugalis (Assoorid ja Madeira) |
| Kuupäev | 22.3.2021 |

Nr

11/TQ92

Liikmesriik

Kreeka (rannalähedase püügi laevad)

Kalavaru

BFT/AVARCH

Liik

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

Püügipiirkond

Konkreetsed saarestikud Kreekas (Joonia saared), Hispaanias (Kanaari saared) ja Portugalis (Assoorid ja Madeira)

Kuupäev

22.3.2021

---

| 14.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 249/87 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 249/87

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1156,

13. juuli 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ja komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses Stevia’st saadud stevioolglükosiididega (E 960) ja stevioolglükosiididest ensümaatilise muundamise teel toodetud M-rebaudiosiidiga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 14,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused.

| (2) | Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid.

| (3) | Liidu loetelu toidu lisaainetest ja toidu lisaainete spetsifikatsioone võib ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kaudu kas komisjoni algatusel või mõne liikmesriigi või huvitatud isiku taotluse alusel. |
| --- | --- |

(3)

Liidu loetelu toidu lisaainetest ja toidu lisaainete spetsifikatsioone võib ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kaudu kas komisjoni algatusel või mõne liikmesriigi või huvitatud isiku taotluse alusel.

| (4) | 2018. aasta veebruaris esitati komisjonile taotlus muuta stevioolglükosiidide (E 960) kui toidu lisaaine spetsifikatsiooni. Komisjon tegi taotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

2018. aasta veebruaris esitati komisjonile taotlus muuta stevioolglükosiidide (E 960) kui toidu lisaaine spetsifikatsiooni. Komisjon tegi taotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (5) | Kehtiva spetsifikatsiooni kohaselt peavad stevioolglükosiidides (E 960) kuivainest vähemalt 95 % moodustama mis tahes kombinatsioonis ja suhtes üksteist konkreetset stevioolglükosiidi: steviosiid, rubusosiid, A-dulkosiid, stevioolbiosiid ning A-, B-, C-, D-, E-, F- ja M-rebaudiosiid. Kõnealuse toidu lisaaine tootmise protsessis on kaks põhietappi, millest esimeses toimub veega ekstraheerimine Stevia rebaudiana Bertoni taimede lehtedest ja ekstrakti eelpuhastamine, teises etapis aga stevioolglükosiidide ümberkristallimine. |
| --- | --- |

(5)

Kehtiva spetsifikatsiooni kohaselt peavad stevioolglükosiidides (E 960) kuivainest vähemalt 95 % moodustama mis tahes kombinatsioonis ja suhtes üksteist konkreetset stevioolglükosiidi: steviosiid, rubusosiid, A-dulkosiid, stevioolbiosiid ning A-, B-, C-, D-, E-, F- ja M-rebaudiosiid. Kõnealuse toidu lisaaine tootmise protsessis on kaks põhietappi, millest esimeses toimub veega ekstraheerimine Stevia rebaudiana Bertoni taimede lehtedest ja ekstrakti eelpuhastamine, teises etapis aga stevioolglükosiidide ümberkristallimine.

| (6) | Taotleja taotles stevioolglükosiidide (E 960) spetsifikatsiooni muutmist nii, et see hõlmaks ka ühte uut meetodit M-rebaudiosiidi tootmiseks. M-rebaudiosiid on glükosiid, mille sisaldus suhkrulehe lehtedes on väga väike (< 1 %) ja mis on maitseomadustelt sahharoosiga sarnasem kui suure sisaldusega glükosiidid (st steviosiid ja A-rebaudiosiid). |
| --- | --- |

(6)

Taotleja taotles stevioolglükosiidide (E 960) spetsifikatsiooni muutmist nii, et see hõlmaks ka ühte uut meetodit M-rebaudiosiidi tootmiseks. M-rebaudiosiid on glükosiid, mille sisaldus suhkrulehe lehtedes on väga väike (< 1 %) ja mis on maitseomadustelt sahharoosiga sarnasem kui suure sisaldusega glükosiidid (st steviosiid ja A-rebaudiosiid).

| (7) | Kõnealuse uue meetodi puhul kasutatakse suhkrulehe lehtede puhastatud ekstrakti (stevioolglükosiidide sisaldus ≥ 95 %) biomuundamist astmelise ensümaatilise protsessi käigus ensüümide abil, mis on saadud protsessi esimeses etapis. Protsessi tulemusena tekkiv M-rebaudiosiid puhastatakse ja eraldatakse etapiviisiliselt, et saada lõplikul kujul M-rebaudiosiid (≥ 95 %). |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse uue meetodi puhul kasutatakse suhkrulehe lehtede puhastatud ekstrakti (stevioolglükosiidide sisaldus ≥ 95 %) biomuundamist astmelise ensümaatilise protsessi käigus ensüümide abil, mis on saadud protsessi esimeses etapis. Protsessi tulemusena tekkiv M-rebaudiosiid puhastatakse ja eraldatakse etapiviisiliselt, et saada lõplikul kujul M-rebaudiosiid (≥ 95 %).

| (8) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) hindas stevioolglükosiidide (E 960) kui toidu lisaaine spetsifikatsiooni kavandatud muudatust ja võttis 24. septembril 2019 vastu oma sellekohase arvamuse (4). Ameti hinnangul võivad M-rebaudiosiidi tootmiseks kasutatava astmelise ensümaatilise protsessi käigus tekkida lisandid, mis erinevad lisanditest, mis võivad esineda Stevia rebaudiana lehtedest veega ekstraheeritud ja seejärel ümberkristallitud stevioolglükosiidide (E 960) puhul. Seepärast on amet seisukohal, et kõnealuse protsessi tulemusena toodetud M-rebaudiosiidi jaoks on tarvis eraldi spetsifikatsiooni. Peale selle jõudis amet järeldusele, et aktsepteeritava päevadoosi kehtivat väärtust 4 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas võib kohaldada ka stevioolglükosiididest ensümaatilise muundamise teel toodetud M-rebaudiosiidi puhul. Amet leidis, et stevioolglükosiidide (E 960) asendamisel astmelise ensümaatilise protsessi tulemusena toodetud M-rebaudiosiidiga ei ole M-rebaudiosiidiga kokkupuute määr (väljendatuna steviooliekvivalentides) suurem kui stevioolglükosiididega (E 960) kokkupuute määr. Samuti jõudis amet järeldusele, et M-rebaudiosiid, mille tootmisel on stevioolglükosiidide ensümaatiliseks muundamiseks kasutatud geneetiliselt muundatud pärmseente K. phaffii UGT-a ja K. phaffii UGT-b abil toodetud ensüüme UDP-glükosüültransferaasi ja sahharoosi süntaasi, ei ole ohtlik, kui seda kasutatakse samal kavandatud viisil ja määral kui stevioolglükosiide (E 960). |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) hindas stevioolglükosiidide (E 960) kui toidu lisaaine spetsifikatsiooni kavandatud muudatust ja võttis 24. septembril 2019 vastu oma sellekohase arvamuse (4). Ameti hinnangul võivad M-rebaudiosiidi tootmiseks kasutatava astmelise ensümaatilise protsessi käigus tekkida lisandid, mis erinevad lisanditest, mis võivad esineda Stevia rebaudiana lehtedest veega ekstraheeritud ja seejärel ümberkristallitud stevioolglükosiidide (E 960) puhul. Seepärast on amet seisukohal, et kõnealuse protsessi tulemusena toodetud M-rebaudiosiidi jaoks on tarvis eraldi spetsifikatsiooni. Peale selle jõudis amet järeldusele, et aktsepteeritava päevadoosi kehtivat väärtust 4 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas võib kohaldada ka stevioolglükosiididest ensümaatilise muundamise teel toodetud M-rebaudiosiidi puhul. Amet leidis, et stevioolglükosiidide (E 960) asendamisel astmelise ensümaatilise protsessi tulemusena toodetud M-rebaudiosiidiga ei ole M-rebaudiosiidiga kokkupuute määr (väljendatuna steviooliekvivalentides) suurem kui stevioolglükosiididega (E 960) kokkupuute määr. Samuti jõudis amet järeldusele, et M-rebaudiosiid, mille tootmisel on stevioolglükosiidide ensümaatiliseks muundamiseks kasutatud geneetiliselt muundatud pärmseente K. phaffii UGT-a ja K. phaffii UGT-b abil toodetud ensüüme UDP-glükosüültransferaasi ja sahharoosi süntaasi, ei ole ohtlik, kui seda kasutatakse samal kavandatud viisil ja määral kui stevioolglükosiide (E 960).

| (9) | Seepärast on asjakohane lubada kasutada astmelise ensümaatilise protsessi tulemusena toodetud M-rebaudiosiidi magusainena samades toidugruppides, kus on praegu lubatud kasutada stevioolglükosiide (E 960). |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on asjakohane lubada kasutada astmelise ensümaatilise protsessi tulemusena toodetud M-rebaudiosiidi magusainena samades toidugruppides, kus on praegu lubatud kasutada stevioolglükosiide (E 960).

| (10) | Lähtuvalt käimasolevast codex alimentarius’e kohase rahvusvahelise toidu lisaainete nummerdamissüsteemi muutmise protsessist on asjakohane kanda kõnealune uus toidu lisaaine märgistamise võimaldamiseks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa B osasse kui „ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid“ (E 960c). Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks praegu lubatud toidu lisaaine „stevioolglükosiidid“ (E 960) ümber nimetada lisaaineks „Stevia’st saadud stevioolglükosiidid“ (E 960a). Kuna nende toidu lisaainete puhul võib piirnormi kehtestada segu jaoks, tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa C osasse lisada stevioolglükosiidide jaoks uus grupp, mis sisaldab mõlemat lisaainet, ning kõik stevioolglükosiide (E 960) käsitlevad kanded nimetatud määruse II lisa E osas tuleks vastavalt asendada, ent jätta seejuures muutmata praegu kohaldatavad lubatud kasutusviisi ja kasutusmääraga seotud nõuded ja piirnormid. |
| --- | --- |

(10)

Lähtuvalt käimasolevast codex alimentarius’e kohase rahvusvahelise toidu lisaainete nummerdamissüsteemi muutmise protsessist on asjakohane kanda kõnealune uus toidu lisaaine märgistamise võimaldamiseks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa B osasse kui „ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid“ (E 960c). Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks praegu lubatud toidu lisaaine „stevioolglükosiidid“ (E 960) ümber nimetada lisaaineks „Stevia’st saadud stevioolglükosiidid“ (E 960a). Kuna nende toidu lisaainete puhul võib piirnormi kehtestada segu jaoks, tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa C osasse lisada stevioolglükosiidide jaoks uus grupp, mis sisaldab mõlemat lisaainet, ning kõik stevioolglükosiide (E 960) käsitlevad kanded nimetatud määruse II lisa E osas tuleks vastavalt asendada, ent jätta seejuures muutmata praegu kohaldatavad lubatud kasutusviisi ja kasutusmääraga seotud nõuded ja piirnormid.

| (11) | Samaaegselt toidu lisaaine „ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid“ (E 960c) kandmisega määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas esitatud liidu loetellu toidu lisaainetest tuleks määrusesse (EL) nr 231/2012 lisada Stevia’st saadud stevioolglükosiididest ensümaatilise muundamise teel toodetud M-rebaudiosiidi spetsifikatsioon. |
| --- | --- |

(11)

Samaaegselt toidu lisaaine „ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid“ (E 960c) kandmisega määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas esitatud liidu loetellu toidu lisaainetest tuleks määrusesse (EL) nr 231/2012 lisada Stevia’st saadud stevioolglükosiididest ensümaatilise muundamise teel toodetud M-rebaudiosiidi spetsifikatsioon.

| (12) | Määrusi (EÜ) nr 1333/2008 ja (EL) nr 231/2012 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Määrusi (EÜ) nr 1333/2008 ja (EL) nr 231/2012 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (13) | Et võimaldada ettevõtjatel uute normidega kohaneda, on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib toidu lisaainet „Stevia’st saadud stevioolglükosiidid“ (E 960a) ja seda sisaldavat toitu jätkuvalt turustada kui lisaainet „stevioolglükosiidid“ (E 960) ja seda sisaldavat toitu. |
| --- | --- |

(13)

Et võimaldada ettevõtjatel uute normidega kohaneda, on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib toidu lisaainet „Stevia’st saadud stevioolglükosiidid“ (E 960a) ja seda sisaldavat toitu jätkuvalt turustada kui lisaainet „stevioolglükosiidid“ (E 960) ja seda sisaldavat toitu.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 231/2012 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Toidu lisaainet „stevioolglükosiidid“ (E 960) ja seda sisaldavat toitu, mis on märgistatud või turule lastud hiljemalt 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist ja mis vastavad käesoleva määruse nõuetele, võib turustada kuni varude ammendumiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

3

(4)  
  EFSA Journal 2019; 17(10): 5867; 19 lk.

4

EFSA Journal

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse järgmiselt.

| a) | B osa punkti 2 muudetakse järgmiselt.






  1) | Ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne asendatakse järgmisega:






  „E 960a | Stevia’st saadud stevioolglükosiidid“. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

B osa punkti 2 muudetakse järgmiselt.

1)

Ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„E 960a

Stevia’st saadud stevioolglükosiidid“.

| 2) | Ainet E 960a käsitleva kande järele lisatakse järgmine kanne:






  „E 960c | Ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid“. |
| --- | --- | --- |

2)

Ainet E 960a käsitleva kande järele lisatakse järgmine kanne:

„E 960c

Ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid“.

| b) | C osa punktis 5 lisatakse aineid E 626–635 (ribonukleotiidid) käsitleva alapunkti u järele uus alapunkt v:






  „v) | E 960a–960c: stevioolglükosiidid






  E-number | Nimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| E 960a | Stevia’st saadud stevioolglükosiidid |
| E 960c | Ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid“. |

b)

C osa punktis 5 lisatakse aineid E 626–635 (ribonukleotiidid) käsitleva alapunkti u järele uus alapunkt v:

„v)

E 960a–960c: stevioolglükosiidid

E-number

Nimetus

E 960a

Stevia’st saadud stevioolglükosiidid

E 960c

Ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid“.

| c) | E osa muudetakse järgmiselt.






  1) | Grupis 01.4 „Maitsestatud hapendatud piimatooted, sealhulgas kuumtöödeldud tooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 100 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

E osa muudetakse järgmiselt.

1)

Grupis 01.4 „Maitsestatud hapendatud piimatooted, sealhulgas kuumtöödeldud tooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

100

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“.

| 2) | Grupis 03 „Toidujää“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Grupis 03 „Toidujää“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“.

| 3) | Grupis 04.2.2 „Marjad, puuviljad ja köögiviljad äädikas, õlis või soolvees“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 100 | (1), (60) | Ainult hapukasmagusad puu- ja köögiviljakonservid“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Grupis 04.2.2 „Marjad, puuviljad ja köögiviljad äädikas, õlis või soolvees“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

100

(1), (60)

Ainult hapukasmagusad puu- ja köögiviljakonservid“.

| 4) | Grupis 04.2.4.1 „Marja-, puu- ja köögiviljavalmistised, välja arvatud kompotid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega tooted“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Grupis 04.2.4.1 „Marja-, puu- ja köögiviljavalmistised, välja arvatud kompotid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega tooted“.

| 5) | Grupis 04.2.5.1 „Kontsentreerimata viljalihast ekstra džemm ja ekstra želee, nagu määratletud direktiivis 2001/113/EÜ“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega keedised, tarretised ja tsitrusmarmelaadid“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

Grupis 04.2.5.1 „Kontsentreerimata viljalihast ekstra džemm ja ekstra želee, nagu määratletud direktiivis 2001/113/EÜ“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega keedised, tarretised ja tsitrusmarmelaadid“.

| 6) | Grupis 04.2.5.2 „Džemmid, želeed, tsitrusmarmelaadid ja magustatud kastanipüree, nagu määratletud direktiivis 2001/113/EÜ“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega keedised, tarretised ja tsitrusmarmelaadid“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Grupis 04.2.5.2 „Džemmid, želeed, tsitrusmarmelaadid ja magustatud kastanipüree, nagu määratletud direktiivis 2001/113/EÜ“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega keedised, tarretised ja tsitrusmarmelaadid“.

| 7) | Grupis 04.2.5.3 „Muud sarnased puuvilja-, marja- ja köögiviljavõided“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega puuvilja-, marja- ja köögiviljavõided ja kuivatatud puuvilja põhised võileivavõided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7)

Grupis 04.2.5.3 „Muud sarnased puuvilja-, marja- ja köögiviljavõided“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega puuvilja-, marja- ja köögiviljavõided ja kuivatatud puuvilja põhised võileivavõided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita“.

| 8) | Grupis 05.1 „Kakao- ja šokolaaditooted direktiivi 2000/36/EÜ tähenduses“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 270 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8)

Grupis 05.1 „Kakao- ja šokolaaditooted direktiivi 2000/36/EÜ tähenduses“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

270

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“.

| 9) | Grupis 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 270 | (1), (60) | Ainult kakao- ja kuivatatud puuvilja põhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kondiitritooted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60) | Ainult kakao-, piima-, kuivatatud puuviljade või rasvapõhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta võileivakatted |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 350 | (1), (60) | Ainult ilma lisatud suhkruta kondiitritooted
  Ainult vähendatud energiasisaldusega kõvad kondiitritooted (kommid ja lutsukommid)
  Ainult vähendatud energiasisaldusega pehmed kondiitritooted (närimiskommid, puuvilja-kummikommid ja suhkruvahust tooted / vahukommid)
  Ainult vähendatud energiasisaldusega lagritsamaiustused
  Ainult vähendatud energiasisaldusega pähklimass
  Ainult vähendatud energiasisaldusega martsipan |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 2 000 | (1), (60) | Ainult hingeõhku värskendavad vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta pisimaiustused |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 670 | (1), (60) | Ainult tugevamaitselised värskendavad vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kurgupastillid“. |

9)

Grupis 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

270

(1), (60)

Ainult kakao- ja kuivatatud puuvilja põhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kondiitritooted

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)

Ainult kakao-, piima-, kuivatatud puuviljade või rasvapõhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta võileivakatted

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

350

(1), (60)

Ainult ilma lisatud suhkruta kondiitritooted

Ainult vähendatud energiasisaldusega kõvad kondiitritooted (kommid ja lutsukommid)

Ainult vähendatud energiasisaldusega pehmed kondiitritooted (närimiskommid, puuvilja-kummikommid ja suhkruvahust tooted / vahukommid)

Ainult vähendatud energiasisaldusega lagritsamaiustused

Ainult vähendatud energiasisaldusega pähklimass

Ainult vähendatud energiasisaldusega martsipan

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

2 000

(1), (60)

Ainult hingeõhku värskendavad vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta pisimaiustused

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

670

(1), (60)

Ainult tugevamaitselised värskendavad vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kurgupastillid“.

| 10) | Grupis 05.3 „Närimiskumm“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 3300 | (1), (60) | Ainult ilma lisatud suhkruta tooted“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10)

Grupis 05.3 „Närimiskumm“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

3300

(1), (60)

Ainult ilma lisatud suhkruta tooted“.

| 11) | Grupis 05.4 „Kaunistused, vaabad ja täidised, välja arvatud puuvilja- ja marjapõhised täidised, mis kuuluvad gruppi 4.2.4“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60) | Ainult ilma lisatud suhkruta kondiitritooted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 270 | (1), (60) | Ainult kakao- ja kuivatatud puuvilja põhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kondiitritooted“. |

11)

Grupis 05.4 „Kaunistused, vaabad ja täidised, välja arvatud puuvilja- ja marjapõhised täidised, mis kuuluvad gruppi 4.2.4“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)

Ainult ilma lisatud suhkruta kondiitritooted

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

270

(1), (60)

Ainult kakao- ja kuivatatud puuvilja põhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kondiitritooted“.

| 12) | Grupis 06.3 „Hommikusöögihelbed“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta hommikusöögihelbed, mille kiudainesisaldus on üle 15 % ning mis sisaldavad vähemalt 20 % kliisid“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12)

Grupis 06.3 „Hommikusöögihelbed“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta hommikusöögihelbed, mille kiudainesisaldus on üle 15 % ning mis sisaldavad vähemalt 20 % kliisid“.

| 13) | Grupis 07.2 „Valikpagaritooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60) | Ainult lehtküpsis essoblaten“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

13)

Grupis 07.2 „Valikpagaritooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)

Ainult lehtküpsis essoblaten“.

| 14) | Grupis 09.2 „Töödeldud kala ja kalatooted, sh molluskid ja vähilaadsed“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult magushapud kalakonservid ja -poolkonservid ning marineeritud kalad, vähilaadsed ja molluskid“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

14)

Grupis 09.2 „Töödeldud kala ja kalatooted, sh molluskid ja vähilaadsed“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult magushapud kalakonservid ja -poolkonservid ning marineeritud kalad, vähilaadsed ja molluskid“.

| 15) | Grupis 11.4.1 „Lauamagusained vedelal kujul“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | quantum satis | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

15)

Grupis 11.4.1 „Lauamagusained vedelal kujul“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

quantum satis

(1), (60)“.

| 16) | Grupis 11.4.2 „Lauamagusained pulbrilisel kujul“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | quantum satis | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16)

Grupis 11.4.2 „Lauamagusained pulbrilisel kujul“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

quantum satis

(1), (60)“.

| 17) | Grupis 11.4.3 „Lauamagusained tableti kujul“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | quantum satis | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

17)

Grupis 11.4.3 „Lauamagusained tableti kujul“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

quantum satis

(1), (60)“.

| 18) | Grupis 12.4 „Sinep“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 120 | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

18)

Grupis 12.4 „Sinep“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

120

(1), (60)“.

| 19) | Grupis 12.5 „Supid ja puljongid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 40 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega supid“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

19)

Grupis 12.5 „Supid ja puljongid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

40

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega supid“.

| 20) | Grupis 12.6 „Kastmed“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 120 | (1), (60) | Välja arvatud sojakaste (fermenteeritud ja fermenteerimata) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 175 | (1), (60) | Välja arvatud sojakaste (fermenteeritud ja fermenteerimata)“. |

20)

Grupis 12.6 „Kastmed“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

120

(1), (60)

Välja arvatud sojakaste (fermenteeritud ja fermenteerimata)

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

175

(1), (60)

Välja arvatud sojakaste (fermenteeritud ja fermenteerimata)“.

| 21) | Grupis 13.2 „Meditsiinilise eriotstarbega dieettoidud, nagu määratletud direktiivis 1999/21/EÜ, välja arvatud toidugrupi 13.1.5 tooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

21)

Grupis 13.2 „Meditsiinilise eriotstarbega dieettoidud, nagu määratletud direktiivis 1999/21/EÜ, välja arvatud toidugrupi 13.1.5 tooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)“.

| 22) | Grupis 13.3 „Kehakaalu jälgimiseks ettenähtud dieettoidud, mis asendavad kogu päevase toidukoguse või ühe toidukorra (asendavad täielikult või osaliselt päevase toidukoguse)“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 270 | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

22)

Grupis 13.3 „Kehakaalu jälgimiseks ettenähtud dieettoidud, mis asendavad kogu päevase toidukoguse või ühe toidukorra (asendavad täielikult või osaliselt päevase toidukoguse)“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

270

(1), (60)“.

| 23) | Grupis 14.1.3 „Puuviljanektarid, nagu määratletud direktiivis 2001/112/EÜ, köögiviljanektarid ja sarnased tooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 100 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

23)

Grupis 14.1.3 „Puuviljanektarid, nagu määratletud direktiivis 2001/112/EÜ, köögiviljanektarid ja sarnased tooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

100

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“.

| 24) | Grupis 14.1.4 „Maitsestatud joogid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 80 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta joogid“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

24)

Grupis 14.1.4 „Maitsestatud joogid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

80

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta joogid“.

| 25) | Grupis 14.1.5.2 „Muud“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 30 | (1), (60), (93) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kohv, tee ning taimetõmmised |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 30 | (1), (60), (93) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta maitsestatud lahustuva kohvi ja lahustuva cappuccino tooted |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 20 | (1), (60), (93) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta linnasepõhised ja šokolaadi- või cappuccino-maitselised joogid“. |

25)

Grupis 14.1.5.2 „Muud“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

30

(1), (60), (93)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kohv, tee ning taimetõmmised

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

30

(1), (60), (93)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta maitsestatud lahustuva kohvi ja lahustuva cappuccino tooted

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

20

(1), (60), (93)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta linnasepõhised ja šokolaadi- või cappuccino-maitselised joogid“.

| 26) | Grupis 14.2.1 „Õlu ja linnasejoogid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 70 | (1), (60) | Ainult ilma alkoholita õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti; lauaõlu (algvirde tihedusega alla 6 %), v.a laagriõlu Obergäriges Einfachbier; õlu happesusega vähemalt 30 milliekvivalenti, väljendatud kui NaOH; oud bruin’i tüüpi tume õlu“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

26)

Grupis 14.2.1 „Õlu ja linnasejoogid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

70

(1), (60)

Ainult ilma alkoholita õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti; lauaõlu (algvirde tihedusega alla 6 %), v.a laagriõlu Obergäriges Einfachbier; õlu happesusega vähemalt 30 milliekvivalenti, väljendatud kui NaOH; oud bruin’i tüüpi tume õlu“.

| 27) | Grupis 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alla 15 % alkoholisisaldusega joogid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 150 | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

27)

Grupis 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alla 15 % alkoholisisaldusega joogid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

150

(1), (60)“.

| 28) | Grupis 15.1 „Kartuli-, teravilja-, jahu- ja tärklisepõhised suupisted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 20 | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

28)

Grupis 15.1 „Kartuli-, teravilja-, jahu- ja tärklisepõhised suupisted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

20

(1), (60)“.

| 29) | Grupis 15.2 „Töödeldud pähklid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 20 | (1), (60)“. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

29)

Grupis 15.2 „Töödeldud pähklid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

20

(1), (60)“.

| 30) | Grupis 16 „Magustoidud, välja arvatud gruppide 1, 3 ja 4 tooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 100 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

30)

Grupis 16 „Magustoidud, välja arvatud gruppide 1, 3 ja 4 tooted“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

100

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“.

| 31) | Grupis 17.1 „Tahked toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 670 | (1), (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 1800 | (1), (60) | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid“. |

31)

Grupis 17.1 „Tahked toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

670

(1), (60)

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

1800

(1), (60)

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid“.

| 32) | Grupis 17.2 „Vedelad toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960c | Stevioolglükosiidid | 1800 | (1), (60) | Ainult siirupi kujul toidulisandid“. |

32)

Grupis 17.2 „Vedelad toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

E 960a–960c

Stevioolglükosiidid

1800

(1), (60)

Ainult siirupi kujul toidulisandid“.

---

II LISA

Määruse (EL) nr 231/2012 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitleva kande pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  E 960a STEVIA’ST SAADUD STEVIOOLGLÜKOSIIDID
  “. |
| --- | --- |

1)

Ainet E 960 (stevioolglükosiidid) käsitleva kande pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  E 960a STEVIA’ST SAADUD STEVIOOLGLÜKOSIIDID
  “.

| 2) | Ainet E 960a käsitleva kande järele lisatakse järgmine uus kanne:

  „
  E 960c(i) STEVIA’ST SAADUD STEVIOOLGLÜKOSIIDIDE ENSÜMAATILISE MUUNDAMISE TEEL TOODETUD M-REBAUDIOSIID










  Sünonüümid | |
| --- | --- | --- |
| Määratlus | M-rebaudiosiid on stevioolglükosiid, mis koosneb peamiselt M-rebaudiosiidist ja sisaldab vähesel määral muid stevioolglükosiide, näiteks A-rebaudiosiidi, B-rebaudiosiidi, D-rebaudiosiidi, I-rebaudiosiidi ja steviosiidi.
  M-rebaudiosiidi saamiseks kasutatakse Stevia rebaudiana Bertoni taimede lehtedest ekstraheeritud puhastatud (95-protsendilise puhtusega) stevioolglükosiidide ensümaatilist biomuundamist geneetiliselt muundatud pärmseente K. phaffii (varem tuntud kui Pichia pastoris) UGT-a ja K. phaffii UGT-b abil toodetud UDP-glükosüültransferaasi ja sahharoosi süntaasiga, mis hõlbustavad glükosiidsideme teket glükoosi ülekandmisel sahharoosilt ja UDP-glükoosilt stevioolglükosiididele.
  Pärast seda, kui ensüümid on tahke ja vedela faasi eraldamise ja kuumtöötluse teel eemaldatud, kasutatakse M-rebaudiosiidi puhastamiseks selle kontsentreerimist vaigule adsorbeerimise teel ning sellele järgnevat ümberkristallimist; selle tulemusena saadakse lõpptoode, milles M-rebaudiosiidi sisaldus on vähemalt 95 %. Pärmseente K. phaffii UGT-a ja K. phaffii UGT-b elujõulised rakud ja nende DNA ei tohi olla kõnealuses toidu lisaaines tuvastatavad. |
| Keemiline nimetus | M-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe 2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüülester; |
| Molekulivalem | Triviaalnimetus | Valem | Teisendustegur |
| M-rebaudiosiid | C56H90O33 | 0,25 |
| Molekulmass ja CASi nr | Triviaalnimetus | CASi number | Molekulmass (g/mol) |
| | | |
| M-rebaudiosiid | 1220616-44-3 | 1291,29 |
| Analüüs | M-rebaudiosiidi sisaldus kuivaines vähemalt 95 % |
| Kirjeldus | Pulber, värvusega valgest helekollaseni, sahharoosist ligikaudu 200–350 korda magusam (sahharoosi 5 % ekvivalentlahuse puhul) |
| Määramine |
| Lahustuvus | Vees täielikult lahustuv kuni vähelahustuv |
| pH | 4,5–7,0 (lahus osade suhtega 1 : 100) |
| Puhtus |
| Tuhk | Mitte üle 1 % |
| Massikadu kuivatamisel | Mitte üle 6 % (105 °C, 2 tundi) |
| Lahusti jäägid | Etanool: mitte üle 5 000 mg/kg |
| Arseen | Mitte üle 0,015 mg/kg |
| Plii | Mitte üle 0,2 mg/kg |
| Kaadmium | Mitte üle 0,015 mg/kg |
| Elavhõbe | Mitte üle 0,07 mg/kg |
| Valgujäägid | Mitte üle 5 mg/kg |
| Osakeste suurus | Mitte alla 74 μm [kasutatakse sõela nr 200, mille puhul osakeste piirsuurus on 74 μm]“. |

2)

Ainet E 960a käsitleva kande järele lisatakse järgmine uus kanne:

„
  E 960c(i) STEVIA’ST SAADUD STEVIOOLGLÜKOSIIDIDE ENSÜMAATILISE MUUNDAMISE TEEL TOODETUD M-REBAUDIOSIID

Sünonüümid

Määratlus

M-rebaudiosiid on stevioolglükosiid, mis koosneb peamiselt M-rebaudiosiidist ja sisaldab vähesel määral muid stevioolglükosiide, näiteks A-rebaudiosiidi, B-rebaudiosiidi, D-rebaudiosiidi, I-rebaudiosiidi ja steviosiidi.

M-rebaudiosiidi saamiseks kasutatakse Stevia rebaudiana Bertoni taimede lehtedest ekstraheeritud puhastatud (95-protsendilise puhtusega) stevioolglükosiidide ensümaatilist biomuundamist geneetiliselt muundatud pärmseente K. phaffii (varem tuntud kui Pichia pastoris) UGT-a ja K. phaffii UGT-b abil toodetud UDP-glükosüültransferaasi ja sahharoosi süntaasiga, mis hõlbustavad glükosiidsideme teket glükoosi ülekandmisel sahharoosilt ja UDP-glükoosilt stevioolglükosiididele.

Pärast seda, kui ensüümid on tahke ja vedela faasi eraldamise ja kuumtöötluse teel eemaldatud, kasutatakse M-rebaudiosiidi puhastamiseks selle kontsentreerimist vaigule adsorbeerimise teel ning sellele järgnevat ümberkristallimist; selle tulemusena saadakse lõpptoode, milles M-rebaudiosiidi sisaldus on vähemalt 95 %. Pärmseente K. phaffii UGT-a ja K. phaffii UGT-b elujõulised rakud ja nende DNA ei tohi olla kõnealuses toidu lisaaines tuvastatavad.

Keemiline nimetus

M-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe 2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüülester;

Molekulivalem

Triviaalnimetus

Valem

Teisendustegur

M-rebaudiosiid

C56H90O33

0,25

Molekulmass ja CASi nr

Triviaalnimetus

CASi number

Molekulmass (g/mol)

M-rebaudiosiid

1220616-44-3

1291,29

Analüüs

M-rebaudiosiidi sisaldus kuivaines vähemalt 95 %

Kirjeldus

Pulber, värvusega valgest helekollaseni, sahharoosist ligikaudu 200–350 korda magusam (sahharoosi 5 % ekvivalentlahuse puhul)

Määramine

Lahustuvus

Vees täielikult lahustuv kuni vähelahustuv

pH

4,5–7,0 (lahus osade suhtega 1 : 100)

Puhtus

Tuhk

Mitte üle 1 %

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 6 % (105 °C, 2 tundi)

Lahusti jäägid

Etanool: mitte üle 5 000 mg/kg

Arseen

Mitte üle 0,015 mg/kg

Plii

Mitte üle 0,2 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 0,015 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 0,07 mg/kg

Valgujäägid

Mitte üle 5 mg/kg

Osakeste suurus

Mitte alla 74 μm [kasutatakse sõela nr 200, mille puhul osakeste piirsuurus on 74 μm]“.

---

OTSUSED

| 14.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 249/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 249/99

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1157,

30. juuni 2021,

millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht vastusena Ühendkuningriigi ühepoolsele deklaratsioonile, milles on esitatud tava, mille Ühendkuningriik kavatseb kehtestada seoses lihatoodete impordiga Suurbritanniast Põhja-Iirimaale 1. juulist kuni 30. septembrini 2021

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) (1) nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsusega (EU) 2020/135 (2) ning see jõustus 1. veebruaril 2020. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) on väljaastumislepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) (1) nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsusega (EU) 2020/135 (2) ning see jõustus 1. veebruaril 2020. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) on väljaastumislepingu lahutamatu osa.

| (2) | Protokolli artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et seoses Põhja-Iirimaaga kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et seoses Põhja-Iirimaaga kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätteid.

| (3) | Protokolli 2. lisas loetletud liidu toidualaste õigusnormide hulka kuuluvad teatavate lihatoodete kolmandatest riikidest liitu importimise keelud ja piirangud. Kõnealuseid keelde ja piiranguid kohaldatakse selliste lihatoodete impordi suhtes Suurbritanniast Põhja-Iirimaale alates üleminekuperioodi lõpust. |
| --- | --- |

(3)

Protokolli 2. lisas loetletud liidu toidualaste õigusnormide hulka kuuluvad teatavate lihatoodete kolmandatest riikidest liitu importimise keelud ja piirangud. Kõnealuseid keelde ja piiranguid kohaldatakse selliste lihatoodete impordi suhtes Suurbritanniast Põhja-Iirimaale alates üleminekuperioodi lõpust.

| (4) | 17. detsembril 2020 tegi Ühendkuningriik väljaastumislepingu kohases ühiskomitees ühepoolse deklaratsiooni, mis kanti koosoleku protokolli ja milles esitati tava, mille ta kavatses kehtestada seoses lihatoodete impordiga Suurbritanniast Põhja-Iirimaale kuni 30. juunini 2021. Ühendkuningriigi deklaratsiooni kohaselt järgitakse lihatoodete importimisel Suurbritanniast Põhja-Iirimaale järgmisi tingimusi: i) nende suhtes kohaldatakse ohutu veo korda alates Suurbritannias asuvast määratud väljumiskohast Põhja-Iirimaal asuvatesse supermarketitesse; ii) neid müüakse ainult lõpptarbijatele Põhja-Iirimaal asuvates supermarketites ja neid ei müüda muudele ettevõtjatele toiduahelas; iii) neile lisatakse Ühendkuningriigi pädevate asutuste väljastatud ametlikud veterinaarsertifikaadid (mis põhinevad värske liha, hakkliha ja lihavalmististe puhul kasutatavatel olemasolevatel näidistel), ning iv) need pakendatakse ja sildistatakse lõpptarbimiseks ning kannavad märgistust „These products from the United Kingdom may not be sold outside Northern Ireland“ („Neid Ühendkuningriigist pärit tooteid ei tohi müüa väljaspool Põhja-Iirimaad“). Samuti märkis Ühendkuningriik, et kõnealusel ajavahemikul on Ühendkuningriik jätkuvalt täielikult vastavuses protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätetega, mida kohaldatakse lihatoodetele. Liit tegi ühepoolse deklaratsiooni, võtmaks teadmiseks Ühendkuningriigi ühepoolses deklaratsioonis esitatud tava. |
| --- | --- |

(4)

17. detsembril 2020 tegi Ühendkuningriik väljaastumislepingu kohases ühiskomitees ühepoolse deklaratsiooni, mis kanti koosoleku protokolli ja milles esitati tava, mille ta kavatses kehtestada seoses lihatoodete impordiga Suurbritanniast Põhja-Iirimaale kuni 30. juunini 2021. Ühendkuningriigi deklaratsiooni kohaselt järgitakse lihatoodete importimisel Suurbritanniast Põhja-Iirimaale järgmisi tingimusi: i) nende suhtes kohaldatakse ohutu veo korda alates Suurbritannias asuvast määratud väljumiskohast Põhja-Iirimaal asuvatesse supermarketitesse; ii) neid müüakse ainult lõpptarbijatele Põhja-Iirimaal asuvates supermarketites ja neid ei müüda muudele ettevõtjatele toiduahelas; iii) neile lisatakse Ühendkuningriigi pädevate asutuste väljastatud ametlikud veterinaarsertifikaadid (mis põhinevad värske liha, hakkliha ja lihavalmististe puhul kasutatavatel olemasolevatel näidistel), ning iv) need pakendatakse ja sildistatakse lõpptarbimiseks ning kannavad märgistust „These products from the United Kingdom may not be sold outside Northern Ireland“ („Neid Ühendkuningriigist pärit tooteid ei tohi müüa väljaspool Põhja-Iirimaad“). Samuti märkis Ühendkuningriik, et kõnealusel ajavahemikul on Ühendkuningriik jätkuvalt täielikult vastavuses protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätetega, mida kohaldatakse lihatoodetele. Liit tegi ühepoolse deklaratsiooni, võtmaks teadmiseks Ühendkuningriigi ühepoolses deklaratsioonis esitatud tava.

| (5) | 17. juunil 2021 teatas Ühendkuningriik komisjonile oma kavatsusest jätkata sarnase lähenemisviisi kohaldamist veel kolme kuu jooksul, s.o kuni 30. septembrini 2021. Oma 17. juuni 2021. aasta kirjas tegi Ühendkuningriik ettepaneku „säilitada kõnealuse transpordi puhul kehtiv ajapikendus“. |
| --- | --- |

(5)

17. juunil 2021 teatas Ühendkuningriik komisjonile oma kavatsusest jätkata sarnase lähenemisviisi kohaldamist veel kolme kuu jooksul, s.o kuni 30. septembrini 2021. Oma 17. juuni 2021. aasta kirjas tegi Ühendkuningriik ettepaneku „säilitada kõnealuse transpordi puhul kehtiv ajapikendus“.

| (6) | Ühendkuningriik tegi 30. juunil 2021 ühepoolse deklaratsiooni, milles on esitatud tava, mille ta kavatseb kehtestada lihatoodete impordile Suurbritanniast Põhja-Iirimaale 1. juulist kuni 30. septembrini 2021. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik tegi 30. juunil 2021 ühepoolse deklaratsiooni, milles on esitatud tava, mille ta kavatseb kehtestada lihatoodete impordile Suurbritanniast Põhja-Iirimaale 1. juulist kuni 30. septembrini 2021.

| (7) | Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitee kaaseesistujale esitatav seisukoht vastusena kõnealusele Ühendkuningriigi ühepoolsele deklaratsioonile, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitee kaaseesistujale esitatav seisukoht vastusena kõnealusele Ühendkuningriigi ühepoolsele deklaratsioonile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis esitatakse liidu nimel vastusena Ühendkuningriigi ühepoolsele deklaratsioonile, milles on esitatud tava, mille Ühendkuningriik kavatseb kehtestada seoses lihatoodete impordiga Suurbritanniast Põhja-Iirimaale 1. juulist kuni 30. septembrini 2021, põhineb käesolevale otsusele lisatud liidu ühepoolsel deklaratsioonil.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 30. juuni 2021

Nõukogu nimel

Eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

1

(2)  Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

2

---

LISA

LIHATOODETEGA SEOTUD LIIDU ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMINE PÕHJA-IIRIMAAL PÄRAST ÜLEMINEKUPERIOODI LÕPPU

EUROOPA LIIDU ÜHEPOOLNE DEKLARATSIOON

Euroopa Liit võtab teadmiseks Ühendkuningriigi ühepoolse deklaratsiooni, milles esitatakse tava, mille Ühendkuningriik kavatseb kehtestada seoses asjaomaste lihatoodete impordiga Suurbritanniast Põhja-Iirimaale ajavahemikuks 1. juulist kuni 30. septembrini 2021. Liit märgib, et teatavad tarneahelate kohandamised tehti juba 2021. aasta esimesel poolaastal. Kaubandusstatistika kohaselt puudutab see eeskätt hakkliha. Selle täiendava ajavahemiku eesmärk on võimaldada sidusrühmadel ja eelkõige Põhja-Iirimaa supermarketitel viia lõpule oma tarneahelate kohandamine.

Nimetatud tava on aluseks liidu seisukohale seoses protokolli artikli 12 lõikes 4 osutatud volituste kasutamisega.

Nagu on osutatud Ühendkuningriigi 17. juuni kirjas, milles tehakse ettepanek pikendada 17. detsembri 2020. aasta ühepoolses deklaratsioonis esitatud lähenemisviisi veel kolme kuu võrra, teeb Ühendkuningriik ettepaneku, et selle ajavahemiku jooksul tuleks „säilitada kõnealuse transpordi puhul kehtiv ajapikendus“.

Liit tuletab meelde, et väljaastumislepingu täielik rakendamine on liidu ja Ühendkuningriigi rahvusvaheline õiguslik kohustus.

Liit märgib, et lihatooted, mille suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigi ühepoolses deklaratsioonis osutatud ohutu veo korda, peavad jääma Põhja-Iirimaa pädevate asutuste kontrolli alla selle menetluse kõigis etappides. Samuti rõhutab liit, kui tähtis on tagada, et Põhja-Iirimaa piirikontrollipunktidel on vajalik taristu ja vajalikud vahendid, et nad saaksid teostada kõiki ELi ametliku kontrolli määruses nõutud kontrolle.

---