# Uradni list L 284/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 284 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 649. avgust 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 284

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 649. avgust 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1308 z dne 28. aprila 2021 o spremembi prilog I in II k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta glede spremembe seznama celinskih plovnih poti Unije in minimalnih tehničnih zahtev, ki se uporabljajo za plovne objekte | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1309 z dne 2. avgusta 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Värmländskt skrädmjöl (ZGO)) | 14 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1310 z dne 6. avgusta 2021 o popravku nekaterih jezikovnih različic Uredbe (EU) št. 1178/2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 15 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1311 z dne 30. julija 2021 o priznanju registra Hrvatski register brodova (hrvaškega ladijskega registra) kot klasifikacijskega zavoda za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta | 17 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1308 z dne 28. aprila 2021 o spremembi prilog I in II k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta glede spremembe seznama celinskih plovnih poti Unije in minimalnih tehničnih zahtev, ki se uporabljajo za plovne objekte

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1309 z dne 2. avgusta 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Värmländskt skrädmjöl (ZGO))

14

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1310 z dne 6. avgusta 2021 o popravku nekaterih jezikovnih različic Uredbe (EU) št. 1178/2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

15

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1311 z dne 30. julija 2021 o priznanju registra Hrvatski register brodova (hrvaškega ladijskega registra) kot klasifikacijskega zavoda za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1308

z dne 28. aprila 2021

o spremembi prilog I in II k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta glede spremembe seznama celinskih plovnih poti Unije in minimalnih tehničnih zahtev, ki se uporabljajo za plovne objekte

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (1) ter zlasti členov 4(2) in 31(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva (EU) 2016/1629 je predpisala harmoniziran sistem za izdajo tehničnih spričeval za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, usklajena z enotnimi tehničnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva (EU) 2016/1629 je predpisala harmoniziran sistem za izdajo tehničnih spričeval za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, usklajena z enotnimi tehničnimi zahtevami.

| (2) | Priloga I k Direktivi (EU) 2016/1629 vsebuje seznam celinskih plovnih poti Unije, razvrščenih v geografske cone 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I k Direktivi (EU) 2016/1629 vsebuje seznam celinskih plovnih poti Unije, razvrščenih v geografske cone 1, 2 in 3.

| (3) | Razdelitev plovnih poti v cone določi država članica za plovne poti na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(3)

Razdelitev plovnih poti v cone določi država članica za plovne poti na svojem ozemlju.

| (4) | Sprememba klasifikacije plovne poti, vključno z dodajanjem in črtanjem plovnih poti, se lahko izvede na zahtevo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(4)

Sprememba klasifikacije plovne poti, vključno z dodajanjem in črtanjem plovnih poti, se lahko izvede na zahtevo zadevne države članice.

| (5) | Francoska republika je 15. maja 2018 zahtevala spremembo seznama plovnih poti v coni 1 na njenem ozemlju. Vnos iz Priloge I, ki se nanaša na cono 1 celinskih plovnih poti Unije, bi bilo treba ustrezno spremeniti tako, da se doda cona 1 v Franciji. |
| --- | --- |

(5)

Francoska republika je 15. maja 2018 zahtevala spremembo seznama plovnih poti v coni 1 na njenem ozemlju. Vnos iz Priloge I, ki se nanaša na cono 1 celinskih plovnih poti Unije, bi bilo treba ustrezno spremeniti tako, da se doda cona 1 v Franciji.

| (6) | Kraljevina Švedska je 9. julija 2019 zahtevala spremembo seznama plovnih poti v conah 1, 2 in 3 na njenem ozemlju, tako da se dodajo dodatne švedske celinske plovne poti v conah 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

(6)

Kraljevina Švedska je 9. julija 2019 zahtevala spremembo seznama plovnih poti v conah 1, 2 in 3 na njenem ozemlju, tako da se dodajo dodatne švedske celinske plovne poti v conah 1, 2 in 3.

| (7) | Zaradi izstopa Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) iz Unije bi bilo treba Prilogo I spremeniti, da bi se črtali vsi sklici na celinske plovne poti na njegovem ozemlju. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi izstopa Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) iz Unije bi bilo treba Prilogo I spremeniti, da bi se črtali vsi sklici na celinske plovne poti na njegovem ozemlju.

| (8) | Priloga II k Direktivi (EU) 2016/1629 določa, da se za plovne objekte uporabljajo tehnične zahteve iz standarda ES-TRIN 2019/1. |
| --- | --- |

(8)

Priloga II k Direktivi (EU) 2016/1629 določa, da se za plovne objekte uporabljajo tehnične zahteve iz standarda ES-TRIN 2019/1.

| (9) | Namen ukrepov Unije na področju plovbe po celinskih plovnih poteh bi moral biti, da se zagotovi enotnost pri razvoju tehničnih zahtev za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Namen ukrepov Unije na področju plovbe po celinskih plovnih poteh bi moral biti, da se zagotovi enotnost pri razvoju tehničnih zahtev za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v Uniji.

| (10) | Evropski odbor za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (v nadaljnjem besedilu: CESNI) je bil ustanovljen 3. junija 2015 v okviru Centralne komisije za plovbo po Renu (v nadaljnjem besedilu: CCNR) zaradi razvoja tehničnih standardov na različnih področjih plovbe po celinskih plovnih poteh, zlasti v zvezi s plovili, informacijsko tehnologijo in posadko. |
| --- | --- |

(10)

Evropski odbor za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (v nadaljnjem besedilu: CESNI) je bil ustanovljen 3. junija 2015 v okviru Centralne komisije za plovbo po Renu (v nadaljnjem besedilu: CCNR) zaradi razvoja tehničnih standardov na različnih področjih plovbe po celinskih plovnih poteh, zlasti v zvezi s plovili, informacijsko tehnologijo in posadko.

| (11) | CESNI je na seji 13. oktobra 2020 sprejel nov evropski standard o tehničnih zahtevah za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, tj. standard ES-TRIN 2021/1 (2). Standard ES-TRIN določa enotne tehnične zahteve, ki so potrebne za zagotovitev varnosti plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh. Vključuje določbe v zvezi z ladjedelništvom, opremljanjem plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh in opremo za ta plovila, posebne določbe glede določenih kategorij plovil, kot so potniška plovila, potiskani sestavi in kontejnerska plovila, določbe glede opreme za sistem samodejnega prepoznavanja, določbe glede identifikacije plovil, obrazcev spričeval in registra, prehodne določbe ter navodila za uporabo tehničnega standarda. |
| --- | --- |

(11)

CESNI je na seji 13. oktobra 2020 sprejel nov evropski standard o tehničnih zahtevah za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, tj. standard ES-TRIN 2021/1 (2). Standard ES-TRIN določa enotne tehnične zahteve, ki so potrebne za zagotovitev varnosti plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh. Vključuje določbe v zvezi z ladjedelništvom, opremljanjem plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh in opremo za ta plovila, posebne določbe glede določenih kategorij plovil, kot so potniška plovila, potiskani sestavi in kontejnerska plovila, določbe glede opreme za sistem samodejnega prepoznavanja, določbe glede identifikacije plovil, obrazcev spričeval in registra, prehodne določbe ter navodila za uporabo tehničnega standarda.

| (12) | Prilogo II k Direktivi (EU) 2016/1629 bi bilo zato treba spremeniti, da bo določala, da se za plovne objekte uporabljajo tehnične zahteve iz standarda ES-TRIN 2021/1, in bi se morala uporabljati od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

(12)

Prilogo II k Direktivi (EU) 2016/1629 bi bilo zato treba spremeniti, da bo določala, da se za plovne objekte uporabljajo tehnične zahteve iz standarda ES-TRIN 2021/1, in bi se morala uporabljati od 1. januarja 2022.

| (13) | Direktivo (EU) 2016/1629 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Direktivo (EU) 2016/1629 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Direktiva (EU) 2016/1629 se spremeni:

| (1) | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi;

| (2) | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(2) se uporablja od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. aprila 2021

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 252, 16.9.2016, str. 118.

1

(2)  Resolucija CESNI 2020-II-1.

2

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

SEZNAM CELINSKIH PLOVNIH POTI UNIJE, RAZVRŠČENIH V GEOGRAFSKE CONE 1, 2 IN 3

POGLAVJE 1

Cona 1

Francija

Dolvodno od prečne meje morja v rečnih ustjih Sene, Loare, Gironde in Rone.

Nemčija

| Ems | Od črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol vhoda v pristanišče Eemshaven proti odprtemu morju do zemljepisne širine N 53°30′ in zemljepisne dolžine E 6°45′, to je nekoliko v smeri proti morju od območja iztovarjanja plovil za prevoz suhega tovora v Alte Ems (1). |
| --- | --- |

Ems

Od črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol vhoda v pristanišče Eemshaven proti odprtemu morju do zemljepisne širine N 53°30′ in zemljepisne dolžine E 6°45′, to je nekoliko v smeri proti morju od območja iztovarjanja plovil za prevoz suhega tovora v Alte Ems (1).

Poljska

Del Pomorjanskega zaliva južno od črte, ki povezuje Nord Perd na otoku Rügen in svetilnik Niechorze.

Del Gdanskega zaliva južno od črte, ki povezuje svetilnik Hel in bojo na vstopu v pristanišče Baltijsk.

Švedska

Jezero Vänern, na jugu omejeno z zemljepisno širino vzporednika skozi obalno luč Bastungsgrunden.

Jezero Vättern

Brofjorden–Donsö

Območje, omejeno s celino ali mejo cone 2 ali 3 in črto, ki poteka od najjužnejše točke otoka Grötö skozi najzahodnejšo točko otoka Gåsö; najsevernejšo točko otoka Hermanö; Hermanö huvud (glavo otoka Hermanö); otok Vedholmen; otok Danholmen; središče otoka Mollön; obalno luč Räbbehuvud; spodnjo obalno luč Sankt Olov; najbolj jugovzhodno točko otoka Flatholmen; obalno luč Åstol; obalno luč Marstrand; obalno luč Sälö; spodnjo obalno luč Kågholmen; obalno luč Tynneskär; obalno luč Buskärs Knöte; in zgornjo obalno luč Rivö do obalne luči Rivö.

Severni Öregrundsgrepen

Območje med celino in otokom Gräsö, ki je na severu omejeno z zemljepisno širino vzporednika skozi obalno luč Engelska grundet in na jugu z zemljepisno dolžino poldnevnika skozi zgornjo obalno luč Öregrund.

Söderarm–Sandhamn

Območje, omejeno z mejo cone 2 in črto, ki poteka od obalne luči Tyvö skozi obalno luč Söderarm; zgornjo obalno luč pilotskega pristanišča Söderarm in obalno luč Prästkobben do svetilnika Korsö.

Jungfrufjärden

Območje, omejeno s celino ali mejo cone 2 in črto, ki poteka od najzahodnejše točke otoka Nämdö skozi najzahodnejšo točko otoka Mörtö-Bunsö do svetilnika Ornöhuvud.

Mysingen–Landsort

Območje, omejeno z mejo cone 2 in črto, ki poteka od obalne luči Utö skozi najjužnejšo točko otoka Nåttarö; obalno luč Måsknuv in obalno luč Viksten do obalne luči Landsort.

Landsort–Arkö

Območje, omejeno s celino ali mejami cone 2 ali 3 in črto, ki poteka od obalne luči Landsort skozi najjužnejšo točko otoka Enskär in obalno luč Norra Kränkan do otoka Marö Kupa.

Zaliv Valdemarsviken in otočje Gryt

Območje, omejeno s celino ali mejami cone 2 in črto, ki poteka od svetilnika Gubbö Kupa skozi obalni luči Häradsskär in Hägerökarten do najjužnejše točke otoka Kvädö.

Severni Kalmarski preliv–Västervik

Območje, omejeno s celino in črto, ki poteka od polotoka Hallmare Skackel skozi obalno luč Aleskär; obalno luč Idö; obalno luč Idö Stångskär; obalno luč Strupö Ljungskär, položaj N 57°20,00′, E 16°48,00′; ter bojo z zahodno kardinalno oznako Enerumsgrund do najsevernejše točke otoka Öland in nato po severozahodni obali otoka Öland ter na jugu po vzporedniku N 56°51,00′.

Južni Kalmarski preliv

Območje med celino in otokom Öland, na severu omejeno s črto, ki poteka od rta Dunö (na celini) do Beijerhamna na otoku Öland, na jugu pa z vzporednikom N 56°15,00′.

Cona 2

Češka

Umetno jezero Lipno

Nemčija

| Ems | od črte, ki prečka Ems blizu vhoda v pristanišče Papenburg med nekdanjo črpalno postajo Diemen in odprtino nasipa pri Halteju, do črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol na vhodu v pristanišče Eemshaven |
| --- | --- |
| Jade | znotraj črte, ki povezuje nekdanjo obalno luč Schillig in zvonik Langwarden |
| Weser | od severozahodnega roba železniškega mosta v Bremnu do črte, ki povezuje zvonika Langwarden in Cappel, vključno s stranskimi rokavi Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm in Schweiburg |
| Laba z Bütztflether
  Süderelbe (od km 0,69 do izliva v Labo), Ruthenstrom (od km 3,75 do izliva v Labo),
  Wischhafener Süderelbe (od km 8,03 do izliva v Labo) | od spodnje meje pristanišča Hamburg do črte, ki povezuje obalno luč Döse in zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand), vključno s Spodnjo Labo in pritoki Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau in Stör (vedno od ustja do jeza) |
| Meldorfer Bucht | znotraj črte, ki povezuje zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand) in zahodno konico pomola Büsum |
| Eider | od ustja kanala Gieselau (km 22,64) do črte, ki poteka med sredino trdnjave (Tränke) in zvonikom Vollerwiek |
| Kanal Gieslau | od ustja v reki Eider do ustja v kanalu med Severnim in Baltskim morjem |
| Flensburger Förde | znotraj črte, ki povezuje svetilnik Kegnäs in Birknack, ter severno od nemško-danske meje v Flensburger Förde |
| Schlei | znotraj črte med konci pomolov v Schleimünde |
| Eckernförder Bucht | znotraj črte, ki povezuje Boknis-Eck in severovzhodno točko celine blizu Dänisch Nienhofa |
| Kieler Förde | znotraj črte, ki povezuje svetilnik Bülk in mornariški spomenik Laboe |
| Kanal med Severnim in Baltskim morjem, vključno z jezeroma Audorfer See in Schirnauer See | od črte, ki povezuje konce pomolov Brunsbüttel, do črte, ki povezuje vstopne luči v Kiel-Holtenau, vključno z jezerom Obereidersee z ožino, jezerom Audorfer See, jezerom Borgstedter See z ožino, jezeroma Schirnauer See in Flemhuder See ter kanalom Achterwehrer |
| Trave | od severozahodnega roba železniškega mostu v Lübecku s Pötenitzer Wiek in jezerom Dassower See do črte, ki povezuje južni notranji in severni notranji konec pomola v Travemündeju |
| Leda | od vhoda v zunanje pristanišče morske zapornice Leer do izliva v reko Eems |
| Hunte | od pristanišča Oldenburg in 140 m dolvodno od mostu Amalienbrücke v Oldenburgu do izliva v reko Weser |
| Lesum | od sotočja rek Hamme in Wümme (km 0,00) do izliva v reko Weser |
| Este | od mirnega toka pri zapornici Buxtehude (km 0,25) do izliva v Labo |
| Lühe | od mirnega toka Au-Mühle v Horneburgu (km 0,00) do izliva v Labo |
| Schwinge | od severnega roba zapornice Salztor v Stadeju do izliva v Labo |
| Oste | od 210 m nad središčno črto prometnega mostu nad zapornico Oste (km 69,360) do izliva v Labo |
| Pinnau | od severozahodnega roba železniškega mostu v Pinnebergu do izliva v Labo |
| Krückau | od jugozahodnega roba mostu, ki vodi v Wedenkamp v Elmshornu ali iz njega, do izliva v Labo |
| Stör | od plimomera Rensing do izliva v Labo |
| Freiburger Hafenpriel | od vzhodnega roba zapornice v Freiburgu na Labi do izliva v Labo |
| Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff in pristaniško območje Wismar | v smeri proti odprtemu morju do črte, ki povezuje Hoher Wieschendorf Huk in obalno luč Timmendorf, ter črte, ki povezuje obalno luč Gollwitz na otoku Poel in južni rt polotoka Wustrow |
| Warnow, vključno z Breitlingom in stranskimi rokavi | dolvodno od nasipa Mühlendamm od severnega roba mostu Geinitzbrücke v Rostocku proti morju do črte, ki povezuje severna konca zahodnega in vzhodnega pomola v Warnemündeju |
| vode, ki jih obkrožajo kopno, polotoka Darß in Zingst ter otoka Hiddensee in Rügen (vključno s pristaniškim območjem Stralsund) | v smeri proti morju med | polotokom Zingst in otokom Bock: do zemljepisne širine N 54°26′42′′, |

Ems

od črte, ki prečka Ems blizu vhoda v pristanišče Papenburg med nekdanjo črpalno postajo Diemen in odprtino nasipa pri Halteju, do črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol na vhodu v pristanišče Eemshaven

Jade

znotraj črte, ki povezuje nekdanjo obalno luč Schillig in zvonik Langwarden

Weser

od severozahodnega roba železniškega mosta v Bremnu do črte, ki povezuje zvonika Langwarden in Cappel, vključno s stranskimi rokavi Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm in Schweiburg

Laba z Bütztflether

Süderelbe (od km 0,69 do izliva v Labo), Ruthenstrom (od km 3,75 do izliva v Labo),

Wischhafener Süderelbe (od km 8,03 do izliva v Labo)

od spodnje meje pristanišča Hamburg do črte, ki povezuje obalno luč Döse in zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand), vključno s Spodnjo Labo in pritoki Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau in Stör (vedno od ustja do jeza)

Meldorfer Bucht

znotraj črte, ki povezuje zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand) in zahodno konico pomola Büsum

Eider

od ustja kanala Gieselau (km 22,64) do črte, ki poteka med sredino trdnjave (Tränke) in zvonikom Vollerwiek

Kanal Gieslau

od ustja v reki Eider do ustja v kanalu med Severnim in Baltskim morjem

Flensburger Förde

znotraj črte, ki povezuje svetilnik Kegnäs in Birknack, ter severno od nemško-danske meje v Flensburger Förde

Schlei

znotraj črte med konci pomolov v Schleimünde

Eckernförder Bucht

znotraj črte, ki povezuje Boknis-Eck in severovzhodno točko celine blizu Dänisch Nienhofa

Kieler Förde

znotraj črte, ki povezuje svetilnik Bülk in mornariški spomenik Laboe

Kanal med Severnim in Baltskim morjem, vključno z jezeroma Audorfer See in Schirnauer See

od črte, ki povezuje konce pomolov Brunsbüttel, do črte, ki povezuje vstopne luči v Kiel-Holtenau, vključno z jezerom Obereidersee z ožino, jezerom Audorfer See, jezerom Borgstedter See z ožino, jezeroma Schirnauer See in Flemhuder See ter kanalom Achterwehrer

Trave

od severozahodnega roba železniškega mostu v Lübecku s Pötenitzer Wiek in jezerom Dassower See do črte, ki povezuje južni notranji in severni notranji konec pomola v Travemündeju

Leda

od vhoda v zunanje pristanišče morske zapornice Leer do izliva v reko Eems

Hunte

od pristanišča Oldenburg in 140 m dolvodno od mostu Amalienbrücke v Oldenburgu do izliva v reko Weser

Lesum

od sotočja rek Hamme in Wümme (km 0,00) do izliva v reko Weser

Este

od mirnega toka pri zapornici Buxtehude (km 0,25) do izliva v Labo

Lühe

od mirnega toka Au-Mühle v Horneburgu (km 0,00) do izliva v Labo

Schwinge

od severnega roba zapornice Salztor v Stadeju do izliva v Labo

Oste

od 210 m nad središčno črto prometnega mostu nad zapornico Oste (km 69,360) do izliva v Labo

Pinnau

od severozahodnega roba železniškega mostu v Pinnebergu do izliva v Labo

Krückau

od jugozahodnega roba mostu, ki vodi v Wedenkamp v Elmshornu ali iz njega, do izliva v Labo

Stör

od plimomera Rensing do izliva v Labo

Freiburger Hafenpriel

od vzhodnega roba zapornice v Freiburgu na Labi do izliva v Labo

Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff in pristaniško območje Wismar

v smeri proti odprtemu morju do črte, ki povezuje Hoher Wieschendorf Huk in obalno luč Timmendorf, ter črte, ki povezuje obalno luč Gollwitz na otoku Poel in južni rt polotoka Wustrow

Warnow, vključno z Breitlingom in stranskimi rokavi

dolvodno od nasipa Mühlendamm od severnega roba mostu Geinitzbrücke v Rostocku proti morju do črte, ki povezuje severna konca zahodnega in vzhodnega pomola v Warnemündeju

vode, ki jih obkrožajo kopno, polotoka Darß in Zingst ter otoka Hiddensee in Rügen (vključno s pristaniškim območjem Stralsund)

v smeri proti morju med

polotokom Zingst in otokom Bock: do zemljepisne širine N 54°26′42′′,

| | otokoma Bock in Hiddensee: do črte, ki povezuje severno točko otoka Bock in južno točko otoka Hiddensee |
| --- | --- |

otokoma Bock in Hiddensee: do črte, ki povezuje severno točko otoka Bock in južno točko otoka Hiddensee

| | otokom Hiddensee in otokom Rügen (Bug): do črte, ki povezuje jugovzhodno točko Neubessin in Buger Haken |
| --- | --- |

otokom Hiddensee in otokom Rügen (Bug): do črte, ki povezuje jugovzhodno točko Neubessin in Buger Haken

Kleine Jasmunder Bodden

Greifswalder Bodden

Bodden v smeri proti morju do črte, ki poteka od vzhodne točke Thiessower Haken (Südperd) do vzhodne točke otoka Ruden in se nadaljuje do severne točke otoka Usedom (N 54°10′37′′, E 13°47′51′′)

Ryck

vzhodno od mostu Steinbecker v Greifswaldu do črte, ki povezuje konice pomolov

vode, ki jih obkroža kopno in otok Usedom (Peenestrom, vključno s pristaniškim območjem Wolgast, Achterwasser in Oder Haff)

v smeri proti vzhodu do meje z Republiko Poljsko v Szczecinski laguni

Uecker

od jugozahodnega roba prometnega mostu v Uekermündeju do črte, ki povezuje konce pomolov

Opomba: V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče v drugi državi, je treba upoštevati člen 32 sporazuma Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960 (BGBl. 1963 II, str. 602).

Francija

Gironde od točke KP 48,50 do dolvodnega dela rta na otoku Ile de Patiras, do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki povezuje Pointe de Grave in Pointe de Suzac;

Loara od Cordemaisa (točka KP 25) do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki povezuje Pointe de Mindin in Pointe de Penhoët;

Sena od začetka kanala Tancarville do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki povezuje rt Hode na desnem bregu in točko na levem bregu, kjer se načrtovani nasip stika z obalo pod Bervillom;

Vilaine od jezu Arzal do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki povezuje Pointe du Scal in Pointe du Moustoir;

Ženevsko jezero.

Madžarska

Blatno jezero

Nizozemska

Dollard

Eems

Waddenzee: vključno s povezavami s Severnim morjem

IJsselmeer: vključno z Markermeerjem in Ijmeerjem, vendar brez Gouwzeeja

Nieuwe Waterweg in Scheur

Caland Kanaal zahodno od pristanišča Benelux

Hollands Diep

Breeddiep, Beerkanaal in z njim povezana pristanišča

Haringvliet in Vuile Gat: vključno s plovnimi potmi med Goeree-Overflakkeejem na eni strani in Voorne-Puttenom ter Hoeksche Waardom na drugi strani

Hellegat

Volkerak

Krammer

Grevelingenmeer in Brouwerschavensche Gat: vključno z vsemi plovnimi potmi med Schouwen-Duivelandom in Goeree-Overflakkeejem

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, vzhodna Šelda in Roompot: vključno s plovnimi potmi med Walcherenom, Noord-Bevelandom in Zuid-Bevelandom na eni strani in Schouwen-Duivelandom ter Tholenom na drugi strani, razen kanala Šelda-Ren

Šelda in zahodna Šelda ter njeno morsko ustje: vključno s plovnimi potmi med Zeeland Flanders na eni strani in Walcherenom ter Zuid-Bevelandom na drugi strani, razen kanala Šelda-Ren

Poljska

Laguna Szczecin

Laguna Kamień

Laguna Wisła

Zaliv Puck

Włocławski zadrževalnik

Jezero Śniardwy

Jezero Niegocin

Jezero Mamry

Švedska

Lysekil–Orust–Tjörn

Območje, omejeno s celino in črto, ki poteka od Slaggöna v Lysekilu do Skaftölandeta v smeri 170 stopinj; črto, ki poteka od obalne luči Islandsberg do Lavösunda; črto, ki poteka od obalne luči Lyr v smeri 300 stopinj do celine vzhodno od Mollösunda; črto, ki poteka od najjužnejše točke otoka Lyr do Björholmena in v severnem delu Hakefjordena z zemljepisno širino vzporednika N 58°01′00′′.

Južno otočje Göteborg

Območje, omejeno s celino ali mejo cone 3 in črto, ki poteka od zahodnega dela pristanišča Arendal skozi Knippelholmen; obalno luč Rivö, zgornjo obalno luč Rivö; svetilnik Känsö torn; obalno luč Kårholmen in obalno luč Rättaren do Askims nabbe.

Öregrund–Norrtälje

Območje med celino in otokom Gräsö, na severu omejeno z zemljepisno dolžino poldnevnika skozi zgornjo obalno luč Öregrund in omejeno proti morju s črto, ki povezuje Äspskäret in obalno luč Råstensudde; črto, ki poteka čez Singsundet; mostovi čez Fygdströmmen; črto od Dejeuddena skozi obalno luč Arholma do obalne luči Tyvö.

Norrtälje–Nämdö

Območje, omejeno s celino ali mejami cone 2 ali 3 in s črto, ki poteka od obalne luči Tyvö skozi obalno luč Idskärskobben; najzahodnejšo točko Svartlöge; obalno luč Stenkobbsgrund in svetilnik Korsö ter najzahodnejšo točko otoka Nämdö do najjužnejše točke otoka Björnö.

Dalarö–Torö

Območje, omejeno s celino in črto, ki poteka od Klacknäseta skozi svetilnik Ornöhuvud; Näset na otoku Ornö; najsevernejšo točko otoka Utö; obalno luč Utö; obalno luč Älvsnabben; Norra Stegholmen; Yttre Gården; Valsudden na otoku Järflotta in Långsudden na otoku Järflotta do najvzhodnejše točke otoka Torö.

Torö–Oxelösund

Območje, omejeno s celino ali mejo cone 3 in črto, ki poteka od cerkve na otoku Torö skozi obalno luč Fifång; obalno luč Kockehällan; Lacka torn; najvzhodnejšo točko otoka Kittelö; obalni luči Trutbådan in Beten ter svetilnik Femörehuvud do Svartuddena severno od zgornje obalne luči Kungshamn.

Otočja Bråviken, Slätbaken in Östergötland

Območje, omejeno s celino (v zahodnem delu zaliva Bråviken od mostu Hamnbron v Norrköpingu; v zahodnem Slätbakenu od zapornice Mem) in s črto, ki poteka od obalne luči Gullängsberget skozi svetilnik Arkö; Marö Kupa, svetilnik Kupa klint; najzahodnejšo točko Birkskär in svetilnik Gubbö Kupa do Dalaudde južno od Orrena.

Osrednji Kalmarski preliv

Območje, ki je na zahodu omejeno s celino, na vzhodu z otokom Öland, na severu z zemljepisno širino vzporednika N 56°51′00′′ in na jugu s črto, ki poteka od rta Dunö (na celini) do Beijerhamna na otoku Öland.

POGLAVJE 2

Cona 3

Belgija

Morska Šelda (dolvodno od odprtega sidrišča Antwerpen)

Bolgarija

Donava: od rkm 845,650 do rkm 374,100

Češka

Umetna jezera: Brněnská (Kníničky), Jesenice, Nechranice, Orlík, Rozkoš, Slapy, Těrlicko, Žermanice in Nové Mlýny III

Jezera, nastala z izkopom peščenega gramoza: Ostrožná Nová Ves in Tovačov

Nemčija

| Donava | od Kelheima (km 2 414,72 ) do nemško-avstrijske meje pri Jochensteinu |
| --- | --- |
| Ren z rokavoma Lampertheimer Altrhein (od km 4,75 do Rena), Altrhein Stockstadt-Erfelden (od km 9,80 do Rena) | od nemško-švicarske meje do nemško-nizozemske meje |
| Laba (Norderelbe), vključno s Süderelbe in Köhlbrand | od ustja kanala Laba–Seiten do spodnje meje pristanišča Hamburg |
| Müritz | |

Donava

od Kelheima (km 2 414,72 ) do nemško-avstrijske meje pri Jochensteinu

Ren z rokavoma Lampertheimer Altrhein (od km 4,75 do Rena), Altrhein Stockstadt-Erfelden (od km 9,80 do Rena)

od nemško-švicarske meje do nemško-nizozemske meje

Laba (Norderelbe), vključno s Süderelbe in Köhlbrand

od ustja kanala Laba–Seiten do spodnje meje pristanišča Hamburg

Müritz

Francija

| Adour od Bec du Gave do morja; |
| --- |

Adour od Bec du Gave do morja;

| Aulne od zapornice pri Châteaulinu do prečne meje na morju, ki jo določa prehod de Rosnoën; |
| --- |

Aulne od zapornice pri Châteaulinu do prečne meje na morju, ki jo določa prehod de Rosnoën;

| Blavet od Pontivyja do mostu Pont du Bonhomme; |
| --- |

Blavet od Pontivyja do mostu Pont du Bonhomme;

| kanal Calais; |
| --- |

kanal Calais;

| Charente od mostu pri Tonnay-Charentu do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki poteka skozi središče dolvodne obalne luči na levem bregu in skozi središče utrdbe Fort de la Pointe; |
| --- |

Charente od mostu pri Tonnay-Charentu do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki poteka skozi središče dolvodne obalne luči na levem bregu in skozi središče utrdbe Fort de la Pointe;

| Dordogne od sotočja z reko Lidoire do Bec d’Ambès; |
| --- |

Dordogne od sotočja z reko Lidoire do Bec d’Ambès;

| Garonne od mostu pri Castet en Dorthe do Bec d’Ambès; |
| --- |

Garonne od mostu pri Castet en Dorthe do Bec d’Ambès;

| Gironde od Bec d’Ambès do prečne črte pri oznaki KP 48,50 in prek dolvodnega konca otoka Ile de Patiras; |
| --- |

Gironde od Bec d’Ambès do prečne črte pri oznaki KP 48,50 in prek dolvodnega konca otoka Ile de Patiras;

| Hérault od pristanišča Bessan proti morju do bibavičnega pasu; |
| --- |

Hérault od pristanišča Bessan proti morju do bibavičnega pasu;

| Isle od sotočja z reko Dronne do sotočja z reko Dordogne; |
| --- |

Isle od sotočja z reko Dronne do sotočja z reko Dordogne;

| Loara od sotočja z reko Maine do Cordemaisa (oznaka KP 25); |
| --- |

Loara od sotočja z reko Maine do Cordemaisa (oznaka KP 25);

| Marna od mostu pri Bonneuilu (od oznake KP 169 do 900) in zapornice pri kraju St Maur do sotočja s Seno; |
| --- |

Marna od mostu pri Bonneuilu (od oznake KP 169 do 900) in zapornice pri kraju St Maur do sotočja s Seno;

| Ren |
| --- |

Ren

| Nive od jezu Haïtze pri Utaritzu do sotočja z reko Adour; |
| --- |

Nive od jezu Haïtze pri Utaritzu do sotočja z reko Adour;

| Oise od zapornice Janville do sotočja s Seno; |
| --- |

Oise od zapornice Janville do sotočja s Seno;

| Orb od Sérignana proti morju do bibavičnega pasu; |
| --- |

Orb od Sérignana proti morju do bibavičnega pasu;

| Rona od meje s Švico do morja, z izjemo Petit Rhône; |
| --- |

Rona od meje s Švico do morja, z izjemo Petit Rhône;

| Saône od mostu Pont de Bourgogne pri kraju Chalon-sur-Saône do sotočja z Rono; |
| --- |

Saône od mostu Pont de Bourgogne pri kraju Chalon-sur-Saône do sotočja z Rono;

| Sena od zapornice pri kraju Nogent-sur-Seine do začetka kanala Tancarville; |
| --- |

Sena od zapornice pri kraju Nogent-sur-Seine do začetka kanala Tancarville;

| Sèvre Niortaise od zapornice pri Maransu na prečni meji morja nasproti stražarnice do ustja; |
| --- |

Sèvre Niortaise od zapornice pri Maransu na prečni meji morja nasproti stražarnice do ustja;

| Soma od dolvodne strani mostu Pont de la Portelette pri Abbevillu do viadukta pri Noyellesu in železnice Saint-Valéry-sur-Somme; |
| --- |

Soma od dolvodne strani mostu Pont de la Portelette pri Abbevillu do viadukta pri Noyellesu in železnice Saint-Valéry-sur-Somme;

| Vilaine od Redona (oznaka KP 89,345) do jezu Arzal; |
| --- |

Vilaine od Redona (oznaka KP 89,345) do jezu Arzal;

| jezero Amance; |
| --- |

jezero Amance;

| jezero Annecy; |
| --- |

jezero Annecy;

| jezero Biscarosse; |
| --- |

jezero Biscarosse;

| jezero Bourget; |
| --- |

jezero Bourget;

| jezero Carcans; |
| --- |

jezero Carcans;

| jezero Cazaux; |
| --- |

jezero Cazaux;

| jezero Der-Chantecoq; |
| --- |

jezero Der-Chantecoq;

| jezero Guerlédan; |
| --- |

jezero Guerlédan;

| jezero Hourtin; |
| --- |

jezero Hourtin;

| jezero Lacanau; |
| --- |

jezero Lacanau;

| jezero Orient; |
| --- |

jezero Orient;

| jezero Pareloup; |
| --- |

jezero Pareloup;

| jezero Parentis; |
| --- |

jezero Parentis;

| jezero Sanguinet; |
| --- |

jezero Sanguinet;

| jezero Serre-Ponçon; |
| --- |

jezero Serre-Ponçon;

| jezero Temple. |
| --- |

jezero Temple.

Hrvaška

Donava: od rkm 1 295 + 500 do rkm 1 433 + 100

Reka Drava: od rkm 0 do rkm 198 + 600

Reka Sava: od rkm 210 + 800 do rkm 594 + 000

Reka Kolpa: od rkm 0 to rkm 5 + 900

Reka Una: od rkm 0 do rkm 15

Madžarska

Donava: od rkm 1 812 do rkm 1 433

Donava Moson: od rkm 14 do rkm 0

Donava Szentendre: od rkm 32 do rkm 0

Donava Ráckeve: od rkm 58 do rkm 0

Reka Tisa: od rkm 685 do rkm 160

Reka Drava: od rkm 198 do rkm 70

Reka Bodrog: od rkm 51 do rkm 0

Reka Kettős-Körös: od rkm 23 do rkm 0

Reka Hármas-Körös: od rkm 91 do rkm 0

Kanal Sió: od rkm 23 do rkm 0

Jezero Velence

Jezero Fertő

Nizozemska

Ren

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, Afgesloten IJ, Noordzeekanaal, pristanišče IJmuiden, pristaniško območje Rotterdam, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordsche Kil, Boven Merwede, Waal, kanal Bijlandsch, Boven Rijn, kanal Pannersdensch, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, kanal Amsterdam-Ren, Veerse Meer, kanal Šelda-Ren do ustja v Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Meuse dolvodno od Venla, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (vzhodno od pristanišča Beneluks), Hartelkanaal

Avstrija

Donava: od nemške meje do slovaške meje

Inn: od ustja do elektrarne Passau-Ingling

Traun: od ustja do km 1,80

Enns: od ustja do km 2,70

March: do km 6,00

Poljska

Reka Biebrza od izliva Augustowskega kanala do izliva v reko Narwia

Reka Brda od povezave z Bydgoškim kanalom v Bydgoszczu do izliva v reko Vislo

Reka Bug od izliva reke Muchawiec do izliva reke Narwia

Jezero Dąbie do meje z notranjimi morskimi vodami

Augustowski kanal od povezave z reko Biebrzo do državne meje, skupaj z jezeri, ki se nahajajo vzdolž tega kanala

Bartnicki kanal od jezera Ruda Woda do jezera Bartężek, skupaj z jezerom Bartężek

Bydgoški kanal

Elbląski kanal od jezera Druzno do jezera Jeziorak in jezera Szeląg Wielki, skupaj s temi jezeri in jezeri vzdolž kanala, ter stranski kanal v smeri Zalewa od jezera Jeziorak do jezera Ewingi, vključno s tem jezerom

Gliwicki kanal skupaj s kanalom Kędzierzyński

Jagielloński kanal od povezave z reko Elbląg do reke Nogat

Łączański kanal

Ślesiński kanal skupaj z jezeri, ki se nahajajo vzdolž tega kanala, in jezero Gopło

Żerański kanal

Reka Martwa Visla od reke Visle v Przegalinu do meje z notranjimi morskimi vodami

Reka Narew od izliva reke Biebrza do izliva reke Visle, skupaj z jezerom Zegrzyński

Reka Nogat od reke Visle do izliva v laguno Visle

Reka Noteć (zgornji tok) od jezera Gopło do povezave z Górnonoteckim kanalom in Górnonotecki kanal ter reka Noteć (spodnji tok) od povezave z Bydgoškim kanalom do izliva v reko Warto

Nysa Łużycka od Gubina do izliva v reko Odro

Reka Odra od mesta Racibórz do povezave z vzhodno Odro, ki postane reka Regalica od prekopa Klucz-Ustowo, skupaj s to reko in njenimi rokavi do jezera Dąbie, kakor tudi rokav reke Odre od zapornice Opatowice do zapornice v Wrocławu

Zahodna Odra od jezu v Widuchowi (km 704,1 reke Odre) do meje z notranjimi morskimi vodami, skupaj z rokavi in prekopom Klucz-Ustowo, ki povezuje Vzhodno in Zahodno Odro

Reka Parnica in prekop Parnicki od Zahodne Odre do meje z notranjimi morskimi vodami

Reka Pisa od jezera Roś do izliva reke Narew

Reka Szkarpawa od reke Visle do izliva v laguno Visle

Reka Warta od Ślesińskega jezera do izliva reke Odre

Omrežje Wielkie Jeziora Mazurskie, ki obsega jezera, povezana z rekami in kanali, ki predstavljajo glavno povezavo od jezera Roś (vključno z njim) v Piszi do Węgorzewskega kanala (vključno s kanalom) v Węgorzewu, skupaj z jezeri: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty in Święcajty, skupaj s Giżyckim kanalom in Niegocińskim kanalom ter kanalom Piękna Góra, in stranska pot jezera Ryńskie (vključno z njim) v Rynu do jezera Nidzkie (do km 3, kar ustvarja mejo z naravnim rezervatom „jezero Nidzkie“), skupaj z jezeri: Bełdany, Guzianka Mała in Guzianka Wielka

Reka Visla od izliva reke Przemsza do povezave s Lączańskim kanalom, kakor tudi od izliva tega kanala v Skawino do izliva Visle v Gdanski zaliv, z izjemo Włocławskega zbiralnika

Romunija

Donava: od srbsko-romunske meje (km 1 075) do Črnega morja vzdolž kanala Sulina.

Kanal Donava–Črno morje (64,410 km dolžine): od stičišča z reko Donavo na km 299,300 Donave pri kraju Cernavodă (oziroma km 64,410 kanala) do pristanišča Konstanca jug – Agigea (km 0 kanala)

kanal Poarta Albă–Midia Năvodari (34,600 km dolžine): od stičišča s kanalom Donava–Črno morje na km 29,410 pri kraju Poarta Albă (oz. km 27,500 kanala) do pristanišča Midia (km 0 kanala)

Slovaška

Donava: od rkm 1 880,26 do rkm 1 708,20

Donavski kanal: od rkm 1 851,75 do rkm 1 811,00

Reka Váh: od rkm 0,00 do rkm 70,00

Reka Morava: od rkm 0,00 do rkm 6,00

Reka Bodrog: od rkm 49,68 do rkm 64,85

Umetna jezera: Oravská Priehrada, Liptovská Mara, Zemplínska Šírava

Švedska

Jezero Mälaren

Saltsjön, pristanišči Stockholm in Värmdölandet

Območje zalivov jezera Mälaren v Stockholmu, pri krajih Norrström, Slussen in Hammarbyslussen, omejeno s celino in mostom Lidingöbron ter črto, ki poteka skozi obalno luč Elfviksgrund v smeri 135-315 stopinj; črto, ki povezuje Mellangårdsholmen in Högklevsudde v Baggensfjärdnu; Örsundet med Ingaröjem in Fågelbrolandetom; črto, ki poteka od Rönnäsudda skozi obalni luči Tegelhällan in Runö do Talatte na otoku Djurö; črto skozi Vindöström med otokoma Vindö in Värmdölandet; ter, razen tega, otoki na tem območju.

Kanal Södertälje in pristanišča v mestu Södertälje

Kanal Södertälje in pristanišča v mestu Södertälje, omejeni na severu z zapornico Södertälje in na jugu z zemljepisno širino vzporednika N 59°09′00′′

Kanal Trollhätte, Göta älv in Nordre älv

Območje od vzporednika, ki poteka skozi svetilnik Bastungsgrunden v južnem delu jezera Vänern do mostu Älvsborg in reke Nordre älv do zemljepisne dolžine poldnevnika E 11°45′00′′.

Kanal Göta

Na vzhodu od zapornice Mem do mostu Motala, vključno z jezerom Asplången, jezerom Roxen in jezerom Boren; na zahodu od poldnevnika, ki poteka skozi obalno luč Rödesund Norra Yttre pri Karlsborgu do zapornice Sjötorp, vključno s jezerskim sistemom, skozi katerega poteka kanal.

| (1) | V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče drugje, je treba upoštevati člen 32 sporazuma Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960 (BGBl. 1963 II, str. 602). |
| --- | --- |

(1)

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

MINIMALNE TEHNIČNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH V CONAH 1, 2, 3 IN 4

Za plovne objekte se uporabljajo tehnične zahteve iz standarda ES-TRIN 2021/1.

---

| 9.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1309

z dne 2. avgusta 2021

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Värmländskt skrädmjöl“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Švedske za registracijo imena „Värmländskt skrädmjöl“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Švedske za registracijo imena „Värmländskt skrädmjöl“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Värmländskt skrädmjöl“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Värmländskt skrädmjöl“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Värmländskt skrädmjöl“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani, iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. avgusta 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz Wojciechowski

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 136, 19.4.2021, str. 8.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 9.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1310

z dne 6. avgusta 2021

o popravku nekaterih jezikovnih različic Uredbe (EU) št. 1178/2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (1) ter zlasti členov 23(1) in 27(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Švedska jezikovna različica Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 (2) vsebuje odvečno besedilo v točki 4 točke FCL.025(b) poddela A Priloge I (del FCL), kar bi se lahko razumelo, da velja dodaten pogoj. |
| --- | --- |

(1)

Švedska jezikovna različica Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 (2) vsebuje odvečno besedilo v točki 4 točke FCL.025(b) poddela A Priloge I (del FCL), kar bi se lahko razumelo, da velja dodaten pogoj.

| (2) | Francoska jezikovna različica Uredbe (EU) št. 1178/2011 vsebuje napako v uvodnem stavku točke FCL.905.FI(c) oddelka 2 poddela J Priloge I (del FCL), ki spreminja pomen besedila. |
| --- | --- |

(2)

Francoska jezikovna različica Uredbe (EU) št. 1178/2011 vsebuje napako v uvodnem stavku točke FCL.905.FI(c) oddelka 2 poddela J Priloge I (del FCL), ki spreminja pomen besedila.

| (3) | Nemška jezikovna različica Uredbe (EU) št. 1178/2011 vsebuje napake v točkah 1.5, 1.6 in 1.7 dela 1 tabele v točki 7 „Ratingi za razred – za morje“ dela B Dodatka 9 Priloge I (del FCL) in v prvem stavku točke 3 točke MED.B.070(c) oddelka 2 poddela B Priloge IV (del MED), ki spreminjajo pomen besedila. |
| --- | --- |

(3)

Nemška jezikovna različica Uredbe (EU) št. 1178/2011 vsebuje napake v točkah 1.5, 1.6 in 1.7 dela 1 tabele v točki 7 „Ratingi za razred – za morje“ dela B Dodatka 9 Priloge I (del FCL) in v prvem stavku točke 3 točke MED.B.070(c) oddelka 2 poddela B Priloge IV (del MED), ki spreminjajo pomen besedila.

| (4) | Francosko, nemško in švedsko jezikovno različico Uredbe (EU) št. 1178/2011 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice teh napak ne vsebujejo. |
| --- | --- |

(4)

Francosko, nemško in švedsko jezikovno različico Uredbe (EU) št. 1178/2011 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice teh napak ne vsebujejo.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 127 Uredbe (EU) 2018/1139 – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 127 Uredbe (EU) 2018/1139 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

(ne zadeva slovenskega jezika)

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. avgusta 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 212, 22.8.2018, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1).

2

---

SKLEPI

| 9.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/17

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1311

z dne 30. julija 2021

o priznanju registra Hrvatski register brodova (hrvaškega ladijskega registra) kot klasifikacijskega zavoda za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (1) ter zlasti člena 21(1) Direktive,

po posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 7 Direktive Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Hrvaška je Komisiji predložila prošnjo za priznanje registra Hrvatski registar brodova (v nadaljnjem besedilu: HRB) kot klasifikacijskega zavoda v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629. |
| --- | --- |

(1)

Hrvaška je Komisiji predložila prošnjo za priznanje registra Hrvatski registar brodova (v nadaljnjem besedilu: HRB) kot klasifikacijskega zavoda v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629.

| (2) | Predložila je tudi potrebne informacije in dokumentacijo, da bi Komisija lahko preverila, ali so merila za priznanje izpolnjena. |
| --- | --- |

(2)

Predložila je tudi potrebne informacije in dokumentacijo, da bi Komisija lahko preverila, ali so merila za priznanje izpolnjena.

| (3) | Ker je Centralna komisija za plovbo po Renu (v nadaljnjem besedilu: CCNR) pridobila obsežno strokovno znanje o pripravi in posodabljanju tehničnih zahtev za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh in da se spodbuja razvoj enotnih zahtev na tem področju, je Komisija prosila sekretariat CCNR za poročilo, katerega namen je olajšati tehnično analizo podatkov v zvezi s HRB. |
| --- | --- |

(3)

Ker je Centralna komisija za plovbo po Renu (v nadaljnjem besedilu: CCNR) pridobila obsežno strokovno znanje o pripravi in posodabljanju tehničnih zahtev za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh in da se spodbuja razvoj enotnih zahtev na tem področju, je Komisija prosila sekretariat CCNR za poročilo, katerega namen je olajšati tehnično analizo podatkov v zvezi s HRB.

| (4) | Potem ko je Komisija ocenila informacije in dokumentacijo, priložene prošnji za priznanje, pri čemer je upoštevala poročilo, ki ga je pripravil sekretariat CCNR, je sklenila, da HRB izpolnjuje merila iz Priloge VI k Direktivi (EU) 2016/1629 – |
| --- | --- |

(4)

Potem ko je Komisija ocenila informacije in dokumentacijo, priložene prošnji za priznanje, pri čemer je upoštevala poročilo, ki ga je pripravil sekretariat CCNR, je sklenila, da HRB izpolnjuje merila iz Priloge VI k Direktivi (EU) 2016/1629 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Hrvatski registar brodova se prizna kot klasifikacijski zavod za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 252, 16.9.2016, str. 118.

1

(2)  
  UL L 373, 31.12.1991, str. 29.

2

---