# Az Európai Unió L 247/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 247 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. július 13. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 247

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. július 13.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1139 rendelete (2021. július 7.) az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap létrehozásáról és az (EU) 2017/1004 rendelet módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1139 rendelete (2021. július 7.) az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap létrehozásáról és az (EU) 2017/1004 rendelet módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1140 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. május 5.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  ) | 50 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1141 végrehajtási rendelete (2021. július 12.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 55 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/1142 határozata (2021. július 12.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról | 91 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2021/1143 határozata (2021. július 12.) az Európai Unió mozambiki katonai kiképzési missziójáról (EUTM Mozambik) | 93 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2021/1144 határozata (2021. július 12.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról | 99 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1145 végrehajtási határozata (2021. június 30.) a 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Montenegróban és az Egyesült Királyságban szokásosan üzemben tartott gépjárművek gépjármű-felelősségbiztosításának ellenőrzése tekintetében való alkalmazásáról (
  1
  ) | 100 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/1140 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. május 5.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  )

1

50

*

A Bizottság (EU) 2021/1141 végrehajtási rendelete (2021. július 12.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

55

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2021/1142 határozata (2021. július 12.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról

91

*

A Tanács (KKBP) 2021/1143 határozata (2021. július 12.) az Európai Unió mozambiki katonai kiképzési missziójáról (EUTM Mozambik)

93

*

A Tanács (KKBP) 2021/1144 határozata (2021. július 12.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról

99

*

A Bizottság (EU) 2021/1145 végrehajtási határozata (2021. június 30.) a 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Montenegróban és az Egyesült Királyságban szokásosan üzemben tartott gépjárművek gépjármű-felelősségbiztosításának ellenőrzése tekintetében való alkalmazásáról (
  1
  )

1

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.7.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 247/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1139 RENDELETE

(2021. július 7.)

az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap létrehozásáról és az (EU) 2017/1004 rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 91. cikkének (1) bekezdésére, 100. cikkének (2) bekezdésére, 173. cikkének (3) bekezdésére, 175. cikkére, 188. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 194. cikkének (2) bekezdésére, 195. cikkének (2) bekezdésére, valamint 349. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapot (a továbbiakban: az ETHAA) időtartamának az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi irányelvben (4) megállapított többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) időtartamához való igazítása érdekében a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell létrehozni. E rendeletben meg kell állapítani az ETHAA prioritásait, az ETHAA költségvetését, valamint az uniós finanszírozás nyújtására vonatkozó egyedi szabályokat, kiegészítve ezzel az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) ETHAA-ra alkalmazandó általános szabályait. Az ETHAA céljául azt kell kitűzni, hogy az uniós költségvetésből támogatást irányítson a közös halászati politikájához (KHP), az Unió tengerpolitikájához és az Unió által az óceánpolitikai irányítás területén tett nemzetközi kötelezettségvállalásokhoz. Ez a finanszírozás a fenntartható halászatnak és a tengeri biológiai erőforrások megőrzésének, a tengeri eredetű élelmiszertermékekkel való ellátás révén biztosított élelmezésbiztonságnak, a fenntartható kék gazdaság növekedésének, valamint a tengerek és óceánok egészségének, biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének egyaránt alapvető feltétele. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapot (a továbbiakban: az ETHAA) időtartamának az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi irányelvben (4) megállapított többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) időtartamához való igazítása érdekében a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell létrehozni. E rendeletben meg kell állapítani az ETHAA prioritásait, az ETHAA költségvetését, valamint az uniós finanszírozás nyújtására vonatkozó egyedi szabályokat, kiegészítve ezzel az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) ETHAA-ra alkalmazandó általános szabályait. Az ETHAA céljául azt kell kitűzni, hogy az uniós költségvetésből támogatást irányítson a közös halászati politikájához (KHP), az Unió tengerpolitikájához és az Unió által az óceánpolitikai irányítás területén tett nemzetközi kötelezettségvállalásokhoz. Ez a finanszírozás a fenntartható halászatnak és a tengeri biológiai erőforrások megőrzésének, a tengeri eredetű élelmiszertermékekkel való ellátás révén biztosított élelmezésbiztonságnak, a fenntartható kék gazdaság növekedésének, valamint a tengerek és óceánok egészségének, biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének egyaránt alapvető feltétele.

| (2) | Tekintettel arra, hogy az Unió az óceánok hasznosításában globális tényezőnek számít, valamint a tengeri eredetű élelmiszerek egyik legnagyobb előállítója is, komoly felelősség terheli az óceánok és erőforrásaik megóvása, megőrzése és fenntartható hasznosítása terén. A tengerek és óceánok megőrzése valóban elengedhetetlen a világ gyorsan növekvő népessége számára. Ez az Unió számára egyúttal társadalmi-gazdasági érdek is, mivel a fenntartható kék gazdaság ösztönzi a beruházásokat, elősegíti a munkahelyteremtést és a növekedést, előmozdítja a kutatást és az innovációt, valamint az óceánenergia révén hozzájárul az energiabiztonsághoz. Ezenkívül a hatékony határellenőrzés és a tengeri bűnözés elleni globális küzdelem létfontosságú a tengerek és óceánok biztonsága és védelme szempontjából, mivel ily módon kezelhetők a polgárok biztonsági aggályai. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy az Unió az óceánok hasznosításában globális tényezőnek számít, valamint a tengeri eredetű élelmiszerek egyik legnagyobb előállítója is, komoly felelősség terheli az óceánok és erőforrásaik megóvása, megőrzése és fenntartható hasznosítása terén. A tengerek és óceánok megőrzése valóban elengedhetetlen a világ gyorsan növekvő népessége számára. Ez az Unió számára egyúttal társadalmi-gazdasági érdek is, mivel a fenntartható kék gazdaság ösztönzi a beruházásokat, elősegíti a munkahelyteremtést és a növekedést, előmozdítja a kutatást és az innovációt, valamint az óceánenergia révén hozzájárul az energiabiztonsághoz. Ezenkívül a hatékony határellenőrzés és a tengeri bűnözés elleni globális küzdelem létfontosságú a tengerek és óceánok biztonsága és védelme szempontjából, mivel ily módon kezelhetők a polgárok biztonsági aggályai.

| (3) | A megosztott irányítás alá tartozó alapok (a továbbiakban: az alapok) keretében nyújtott támogatás koordinálásának javítása és végrehajtásának harmonizálása érdekében elfogadásra került az (EU) 2021/1060 rendelet, amelynek fő célja a szakpolitika koherens módon történő végrehajtásának egyszerűsítése. Az említett rendelet az ETHAA megosztott irányítás alá tartozó részére alkalmazandó. Az alapok egymást kiegészítő célokkal rendelkeznek, és irányítási módjuk megegyezik. Az (EU) 2021/1060 rendelet ennélfogva számos közös általános célkitűzést és alapelvet állapít meg; ilyenek például a partnerség és a többszintű kormányzás. Az említett rendelet a stratégiai tervezés és programozás közös elemeit is tartalmazza – beleértve az egyes tagállamokkal megkötendő partnerségi megállapodásra vonatkozó rendelkezéseket –, továbbá meghatározza az alapok teljesítményközpontúságának egységes megközelítését. Ennek megfelelően meghatározza az előfeltételeket, a teljesítmény-felülvizsgálatot, valamint a monitoringra, a jelentéstételre és az értékelésre vonatkozó rendelkezéseket. Az említett rendelet továbbá a támogathatósági szabályokra vonatkozó közös rendelkezéseket is megállapít, valamint külön intézkedéseket határoz meg a pénzügyi eszközökre, az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott InvestEU igénybevételére, a közösségvezérelt helyi fejlesztésre és a pénzgazdálkodásra vonatkozóan. Egyes irányítási és kontrollintézkedések is közösek minden alap vonatkozásában. A partnerségi megállapodásban az (EU) 2021/1060 rendeletnek megfelelően indokolt ismertetni, hogy az alapok – az ETHAA-t is ideértve – és más uniós programok hogyan egészítik ki egymást. |
| --- | --- |

(3)

A megosztott irányítás alá tartozó alapok (a továbbiakban: az alapok) keretében nyújtott támogatás koordinálásának javítása és végrehajtásának harmonizálása érdekében elfogadásra került az (EU) 2021/1060 rendelet, amelynek fő célja a szakpolitika koherens módon történő végrehajtásának egyszerűsítése. Az említett rendelet az ETHAA megosztott irányítás alá tartozó részére alkalmazandó. Az alapok egymást kiegészítő célokkal rendelkeznek, és irányítási módjuk megegyezik. Az (EU) 2021/1060 rendelet ennélfogva számos közös általános célkitűzést és alapelvet állapít meg; ilyenek például a partnerség és a többszintű kormányzás. Az említett rendelet a stratégiai tervezés és programozás közös elemeit is tartalmazza – beleértve az egyes tagállamokkal megkötendő partnerségi megállapodásra vonatkozó rendelkezéseket –, továbbá meghatározza az alapok teljesítményközpontúságának egységes megközelítését. Ennek megfelelően meghatározza az előfeltételeket, a teljesítmény-felülvizsgálatot, valamint a monitoringra, a jelentéstételre és az értékelésre vonatkozó rendelkezéseket. Az említett rendelet továbbá a támogathatósági szabályokra vonatkozó közös rendelkezéseket is megállapít, valamint külön intézkedéseket határoz meg a pénzügyi eszközökre, az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott InvestEU igénybevételére, a közösségvezérelt helyi fejlesztésre és a pénzgazdálkodásra vonatkozóan. Egyes irányítási és kontrollintézkedések is közösek minden alap vonatkozásában. A partnerségi megállapodásban az (EU) 2021/1060 rendeletnek megfelelően indokolt ismertetni, hogy az alapok – az ETHAA-t is ideértve – és más uniós programok hogyan egészítik ki egymást.

| (4) | Az ETHAA-ra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(4)

Az ETHAA-ra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat.

| (5) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak, pénzügyi eszközök, költségvetési biztosítékok, pénzügyi támogatás és a külső szakértők költségeinek megtérítése útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(5)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak, pénzügyi eszközök, költségvetési biztosítékok, pénzügyi támogatás és a külső szakértők költségeinek megtérítése útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (6) | Az ETHAA-nak a közvetlen irányítás keretében szinergiákat és komplementaritásokat kell kialakítania más releváns uniós alapokkal és programokkal. Ez egyúttal várhatóan lehetővé teszi a pénzügyi eszközök formájában történő finanszírozást az (EU) 2021/523 rendelet alapján végrehajtott vegyes finanszírozási műveletek keretében. |
| --- | --- |

(6)

Az ETHAA-nak a közvetlen irányítás keretében szinergiákat és komplementaritásokat kell kialakítania más releváns uniós alapokkal és programokkal. Ez egyúttal várhatóan lehetővé teszi a pénzügyi eszközök formájában történő finanszírozást az (EU) 2021/523 rendelet alapján végrehajtott vegyes finanszírozási műveletek keretében.

| (7) | Az ETHAA keretében nyújtott támogatásnak egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkeznie, többek között azáltal, hogy a piaci hiányosságokat vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzeteket arányos módon kezeli, továbbá nem eredményezhet átfedéseket a magánfinanszírozásban, illetve nem szoríthatja ki a magánfinanszírozást, és a versenyt sem torzíthatja a belső piacon. |
| --- | --- |

(7)

Az ETHAA keretében nyújtott támogatásnak egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkeznie, többek között azáltal, hogy a piaci hiányosságokat vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzeteket arányos módon kezeli, továbbá nem eredményezhet átfedéseket a magánfinanszírozásban, illetve nem szoríthatja ki a magánfinanszírozást, és a versenyt sem torzíthatja a belső piacon.

| (8) | A tagállamok által a halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozásoknak e rendelet értelmében nyújtott támogatásokra az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni. Az említett ágazat sajátos jellemzőire tekintettel azonban az említett cikkek nem alkalmazandók a tagállamok által az e rendelet szerint teljesített és az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá tartozó kifizetésekre. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok által a halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozásoknak e rendelet értelmében nyújtott támogatásokra az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni. Az említett ágazat sajátos jellemzőire tekintettel azonban az említett cikkek nem alkalmazandók a tagállamok által az e rendelet szerint teljesített és az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá tartozó kifizetésekre.

| (9) | Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések meghatározott prioritásainak teljesítésére és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

(9)

Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések meghatározott prioritásainak teljesítésére és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

| (10) | A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret előírja, hogy az uniós költségvetésnek továbbra is támogatnia kell a halászati és tengerpolitikát. Az ETHAA költségvetésének folyó áron 6 108 000 000 EUR-nak kell lennie. Az ETHAA forrásait meg kell osztani a megosztott, a közvetlen és a közvetett irányítás között. A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra 5 311 000 000 EUR-t, a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásra pedig 797 000 000 EUR-t kell allokálni. A stabilitás biztosítása érdekében, különös tekintettel a KHP célkitűzéseinek elérésére, a 2021–2027-es programozási időszak megosztott irányítás alá tartozó nemzeti allokációinak meghatározásához az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról (a továbbiakban: az ETHA) szóló 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) alapján a 2014–2020-as időszakra megállapított megosztást kell alapul venni. Meghatározott összegeket kell elkülöníteni a legkülső régiók számára, az ellenőrzésre és a végrehajtásra, valamint a halászati gazdálkodással összefüggő és tudományos célú adatgyűjtésre és -kezelésre, míg a halászhajókba történő bizonyos beruházásokra és a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének és ideiglenes szüneteltetésének támogatására szolgáló összegek esetében felső határt kell meghatározni. |
| --- | --- |

(10)

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret előírja, hogy az uniós költségvetésnek továbbra is támogatnia kell a halászati és tengerpolitikát. Az ETHAA költségvetésének folyó áron 6 108 000 000 EUR-nak kell lennie. Az ETHAA forrásait meg kell osztani a megosztott, a közvetlen és a közvetett irányítás között. A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra 5 311 000 000 EUR-t, a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásra pedig 797 000 000 EUR-t kell allokálni. A stabilitás biztosítása érdekében, különös tekintettel a KHP célkitűzéseinek elérésére, a 2021–2027-es programozási időszak megosztott irányítás alá tartozó nemzeti allokációinak meghatározásához az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról (a továbbiakban: az ETHA) szóló 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) alapján a 2014–2020-as időszakra megállapított megosztást kell alapul venni. Meghatározott összegeket kell elkülöníteni a legkülső régiók számára, az ellenőrzésre és a végrehajtásra, valamint a halászati gazdálkodással összefüggő és tudományos célú adatgyűjtésre és -kezelésre, míg a halászhajókba történő bizonyos beruházásokra és a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének és ideiglenes szüneteltetésének támogatására szolgáló összegek esetében felső határt kell meghatározni.

| (11) | Az európai tengerhasznosítási ágazat több mint 5 millió embert foglalkoztat, továbbá évente közel 750 000 000 000 EUR forgalmat bonyolít és 218 000 000 000 EUR bruttó hozzáadott értéket teremt, emellett megvan benne a potenciál arra, hogy sok új munkahelyet teremtsen. A globális óceángazdaság teljesítménye ma 1 300 000 000 000 EUR-ra becsülhető, ami 2030-ig több mint megduplázódhat. A szén-dioxid-kibocsátási célértékek teljesítésének, az erőforrás-hatékonyság növelésének és a kék gazdaság környezeti lábnyoma csökkentésének szükségessége máig jelentős innovációs hajtóerő más ágazatokban, így például a tengerészeti felszerelések előállításában, a hajógyártásban, az óceánmegfigyelésben, valamint a kotrás, a partvédelem és a tengeri építés területén. A tengergazdaságba irányuló beruházásokat eddig uniós strukturális alapokon keresztül biztosították, elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az ETHAA. A tengerhasznosítási ágazat növekedési potenciáljának kibontakoztatásához új beruházási eszközöket lehetne alkalmazni, például az InvestEU-t. |
| --- | --- |

(11)

Az európai tengerhasznosítási ágazat több mint 5 millió embert foglalkoztat, továbbá évente közel 750 000 000 000 EUR forgalmat bonyolít és 218 000 000 000 EUR bruttó hozzáadott értéket teremt, emellett megvan benne a potenciál arra, hogy sok új munkahelyet teremtsen. A globális óceángazdaság teljesítménye ma 1 300 000 000 000 EUR-ra becsülhető, ami 2030-ig több mint megduplázódhat. A szén-dioxid-kibocsátási célértékek teljesítésének, az erőforrás-hatékonyság növelésének és a kék gazdaság környezeti lábnyoma csökkentésének szükségessége máig jelentős innovációs hajtóerő más ágazatokban, így például a tengerészeti felszerelések előállításában, a hajógyártásban, az óceánmegfigyelésben, valamint a kotrás, a partvédelem és a tengeri építés területén. A tengergazdaságba irányuló beruházásokat eddig uniós strukturális alapokon keresztül biztosították, elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az ETHAA. A tengerhasznosítási ágazat növekedési potenciáljának kibontakoztatásához új beruházási eszközöket lehetne alkalmazni, például az InvestEU-t.

| (12) | Az ETHAA-nak a következő négy prioritáson kell alapulnia: a fenntartható halászat támogatása és a vízi biológiai erőforrások helyreállításának és védelmének előmozdítása; a fenntartható akvakultúra-tevékenységeknek, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének előmozdítása, hozzájárulva ezáltal az Unión belüli élelmezésbiztonsághoz; a fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztésének előmozdítása; a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítása. Ezeket a prioritásokat megosztott, közvetlen és közvetett irányítás révén kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(12)

Az ETHAA-nak a következő négy prioritáson kell alapulnia: a fenntartható halászat támogatása és a vízi biológiai erőforrások helyreállításának és védelmének előmozdítása; a fenntartható akvakultúra-tevékenységeknek, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének előmozdítása, hozzájárulva ezáltal az Unión belüli élelmezésbiztonsághoz; a fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztésének előmozdítása; a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítása. Ezeket a prioritásokat megosztott, közvetlen és közvetett irányítás révén kell megvalósítani.

| (13) | Az ETHAA-nak egyszerű rendszeren kell alapulnia, előre meghatározott intézkedések, illetve uniós szintű, túlságosan előíró jellegű támogathatósági szabályok nélkül. Ehelyett átfogó egyedi célkitűzéseket kell meghatározni az egyes prioritásokhoz. A tagállamoknak ezért ki kell dolgozniuk saját programjaikat, amelyben feltüntetik az említett célkitűzések megvalósításának legmegfelelőbb eszközeit. A tagállamok által az említett programokban meghatározott intézkedések széles köre támogatható az e rendeletben és az (EU) 2021/1060 rendeletben megállapított szabályok értelmében, feltéve, hogy az említett intézkedések az e rendeletben meghatározott egyedi célkitűzések teljesítésére irányulnak. Mindazonáltal össze kell állítani a nem támogatható műveletek listáját, hogy elkerülhetők legyenek a halászati állományvédelem szempontjából káros következmények. Ezenkívül a halászflottákkal kapcsolatos beruházásokat és ellentételezést szigorúan ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy azok összhangban legyenek a KHP állományvédelmi célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(13)

Az ETHAA-nak egyszerű rendszeren kell alapulnia, előre meghatározott intézkedések, illetve uniós szintű, túlságosan előíró jellegű támogathatósági szabályok nélkül. Ehelyett átfogó egyedi célkitűzéseket kell meghatározni az egyes prioritásokhoz. A tagállamoknak ezért ki kell dolgozniuk saját programjaikat, amelyben feltüntetik az említett célkitűzések megvalósításának legmegfelelőbb eszközeit. A tagállamok által az említett programokban meghatározott intézkedések széles köre támogatható az e rendeletben és az (EU) 2021/1060 rendeletben megállapított szabályok értelmében, feltéve, hogy az említett intézkedések az e rendeletben meghatározott egyedi célkitűzések teljesítésére irányulnak. Mindazonáltal össze kell állítani a nem támogatható műveletek listáját, hogy elkerülhetők legyenek a halászati állományvédelem szempontjából káros következmények. Ezenkívül a halászflottákkal kapcsolatos beruházásokat és ellentételezést szigorúan ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy azok összhangban legyenek a KHP állományvédelmi célkitűzéseivel.

| (14) | Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend) az óceánok megőrzését és fenntartható hasznosítását a 17 fenntartható fejlődési cél egyikeként, a 14. fenntartható fejlődési célként („Az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása a fenntartható fejlődés céljait követve”) határozta meg. Az Unió teljes mértékben elkötelezett e cél és annak végrehajtása mellett. Ezzel összefüggésben vállalta, hogy előmozdítja a tengeri területrendezéssel, a biológiai erőforrások megőrzésével és a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) foglaltak szerinti, a jó környezeti állapot elérésével összhangban lévő fenntartható kék gazdaságot, betiltja a többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló halászati támogatások bizonyos formáit, felszámolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászathoz hozzájáruló támogatásokat, valamint tartózkodik az ilyen jellegű új támogatások bevezetésétől. Ez utóbbi eredményt a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) a halászati támogatásokról folytatott tárgyalások révén kell elérni. Emellett a WTO-ban a fenntartható fejlődésről szóló 2002-es világszintű csúcstalálkozón és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2012-es ENSZ-konferencián (Rio+20) folytatott tárgyalások során az Unió elkötelezte magát a halászati többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló támogatások felszámolása mellett. |
| --- | --- |

(14)

Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend) az óceánok megőrzését és fenntartható hasznosítását a 17 fenntartható fejlődési cél egyikeként, a 14. fenntartható fejlődési célként („Az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása a fenntartható fejlődés céljait követve”) határozta meg. Az Unió teljes mértékben elkötelezett e cél és annak végrehajtása mellett. Ezzel összefüggésben vállalta, hogy előmozdítja a tengeri területrendezéssel, a biológiai erőforrások megőrzésével és a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) foglaltak szerinti, a jó környezeti állapot elérésével összhangban lévő fenntartható kék gazdaságot, betiltja a többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló halászati támogatások bizonyos formáit, felszámolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászathoz hozzájáruló támogatásokat, valamint tartózkodik az ilyen jellegű új támogatások bevezetésétől. Ez utóbbi eredményt a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) a halászati támogatásokról folytatott tárgyalások révén kell elérni. Emellett a WTO-ban a fenntartható fejlődésről szóló 2002-es világszintű csúcstalálkozón és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2012-es ENSZ-konferencián (Rio+20) folytatott tárgyalások során az Unió elkötelezte magát a halászati többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló támogatások felszámolása mellett.

| (15) | Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az Unió elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, az e rendelet szerinti intézkedéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz a célkitűzéshez, hogy a 2021-2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret szerinti kiadások 30 %-át az éghajlat-politikai célok általános érvényesítésére fordítsák, valamint hozzá kell járulniuk ahhoz a törekvéshez, hogy a 2021-2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret szerinti kiadásoknak 2024-ben 7,5 %-a, 2026-ban és 2027-ben pedig 10 %-a a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzéseket szolgáljon, figyelembe véve ennek során az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok között létező átfedéseket. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az Unió elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, az e rendelet szerinti intézkedéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz a célkitűzéshez, hogy a 2021-2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret szerinti kiadások 30 %-át az éghajlat-politikai célok általános érvényesítésére fordítsák, valamint hozzá kell járulniuk ahhoz a törekvéshez, hogy a 2021-2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret szerinti kiadásoknak 2024-ben 7,5 %-a, 2026-ban és 2027-ben pedig 10 %-a a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzéseket szolgáljon, figyelembe véve ennek során az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok között létező átfedéseket.

| (16) | Az ETHAA-nak hozzá kell járulnia a környezetvédelmi és az éghajlatváltozás mérséklésével, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításához. Ezt a hozzájárulást az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai mutatók segítségével nyomon kell követni, és arról az (EU) 2021/ rendeletnek megfelelően rendszeresen be kell számolni. |
| --- | --- |

(16)

Az ETHAA-nak hozzá kell járulnia a környezetvédelmi és az éghajlatváltozás mérséklésével, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításához. Ezt a hozzájárulást az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai mutatók segítségével nyomon kell követni, és arról az (EU) 2021/ rendeletnek megfelelően rendszeresen be kell számolni.

| (17) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 42. cikke értelmében az Unió által az ETHAA keretében biztosított pénzügyi támogatás feltételéül kell szabni a KHP szabályainak betartását. Nem szabad befogadni azon piaci szereplők kérelmeit, amelyek súlyosan megsértették a KHP szabályait. |
| --- | --- |

(17)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 42. cikke értelmében az Unió által az ETHAA keretében biztosított pénzügyi támogatás feltételéül kell szabni a KHP szabályainak betartását. Nem szabad befogadni azon piaci szereplők kérelmeit, amelyek súlyosan megsértették a KHP szabályait.

| (18) | Az 1380/2013/EU rendeletben említett, a KHP-vel összefüggő sajátos feltételek kezelése, valamint a KHP szabályainak való megfeleléshez való hozzájárulás érdekében az (EU) 2021/1060 rendeletben a megszakításra, a felfüggesztésre és pénzügyi korrekciókra vonatkozóan meghatározott szabályokon túlmenően további rendelkezéseket kell megállapítani. Amennyiben egy tagállam nem teljesítette a KHP szerinti kötelezettségeit, vagy ha a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok ilyen kötelezettségszegésre utalnak, a Bizottság számára óvintézkedésként lehetővé kell tenni a kifizetési határidő megszakítását. A kifizetési határidő megszakítására vonatkozó lehetőségen kívül, valamint a nem támogatható kifizetések nyilvánvaló kockázatának elkerülése érdekében a KHP-szabályok valamely tagállam általi súlyos megsértése esetén a Bizottság számára lehetővé kell tenni a kifizetések felfüggesztését és pénzügyi korrekciók alkalmazását. |
| --- | --- |

(18)

Az 1380/2013/EU rendeletben említett, a KHP-vel összefüggő sajátos feltételek kezelése, valamint a KHP szabályainak való megfeleléshez való hozzájárulás érdekében az (EU) 2021/1060 rendeletben a megszakításra, a felfüggesztésre és pénzügyi korrekciókra vonatkozóan meghatározott szabályokon túlmenően további rendelkezéseket kell megállapítani. Amennyiben egy tagállam nem teljesítette a KHP szerinti kötelezettségeit, vagy ha a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok ilyen kötelezettségszegésre utalnak, a Bizottság számára óvintézkedésként lehetővé kell tenni a kifizetési határidő megszakítását. A kifizetési határidő megszakítására vonatkozó lehetőségen kívül, valamint a nem támogatható kifizetések nyilvánvaló kockázatának elkerülése érdekében a KHP-szabályok valamely tagállam általi súlyos megsértése esetén a Bizottság számára lehetővé kell tenni a kifizetések felfüggesztését és pénzügyi korrekciók alkalmazását.

| (19) | Az elmúlt években előrelépés történt a halállományok egészséges szintjének visszaállítása, az uniós halászati ágazat nyereségességének növelése, valamint a tengeri ökoszisztéma megőrzése terén. Továbbra is jelentős kihívások állnak azonban a KHP társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi célkitűzéseinek teljes körű megvalósítása előtt, különös tekintettel a halászott fajok populációinak a maximális fenntartható hozamot (MFH) biztosító szint fölé történő helyreállítására és fenntartására, a nem szándékos fogások felszámolására és a halállomány-helyreállítási területek létrehozására vonatkozó célkitűzésekre. E célkitűzések eléréséhez 2020 után is folytatni kell a támogatást, különösen azokban a tengermedencékben, ahol szerényebb eredményeket sikerült elérni. |
| --- | --- |

(19)

Az elmúlt években előrelépés történt a halállományok egészséges szintjének visszaállítása, az uniós halászati ágazat nyereségességének növelése, valamint a tengeri ökoszisztéma megőrzése terén. Továbbra is jelentős kihívások állnak azonban a KHP társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi célkitűzéseinek teljes körű megvalósítása előtt, különös tekintettel a halászott fajok populációinak a maximális fenntartható hozamot (MFH) biztosító szint fölé történő helyreállítására és fenntartására, a nem szándékos fogások felszámolására és a halállomány-helyreállítási területek létrehozására vonatkozó célkitűzésekre. E célkitűzések eléréséhez 2020 után is folytatni kell a támogatást, különösen azokban a tengermedencékben, ahol szerényebb eredményeket sikerült elérni.

| (20) | Az ETHAA-nak hozzá kell járulnia a KHP-nek az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott környezetvédelmi, gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási célkitűzéseinek –különösen a halászott fajok populációinak a MFH-t előállítani képes szint fölé történő helyreállítására és fenntartására, továbbá – amennyire lehetséges – a nem szándékos fogások elkerülésére és csökkentésére, valamint a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémára gyakorolt negatív hatásainak a minimalizálására vonatkozó célkitűzések – megvalósításához. E támogatásnak biztosítania kell, hogy a halászati tevékenységek hosszú távon környezeti szempontból fenntarthatók legyenek, és hogy azok irányítása az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott célkitűzésekkel összhangban történjen azzal a céllal, hogy e tevékenységek gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyöket érjenek el, hozzájáruljanak az egészséges élelmiszer-ellátáshoz, valamint hozzájáruljanak a tisztes megélhetés biztosításához azok számára, akik a halászati tevékenységektől függenek, szem előtt tartva a part menti halászatot és a társadalmi-gazdasági szempontokat is. Az említett támogatásnak emellett ki kell terjednie az innovációra és az alacsony környezeti hatású, szelektív, az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens és alacsony szén-dioxid-kibocsátású halászati gyakorlatokba és technikákba történő beruházásokra. |
| --- | --- |

(20)

Az ETHAA-nak hozzá kell járulnia a KHP-nek az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott környezetvédelmi, gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási célkitűzéseinek –különösen a halászott fajok populációinak a MFH-t előállítani képes szint fölé történő helyreállítására és fenntartására, továbbá – amennyire lehetséges – a nem szándékos fogások elkerülésére és csökkentésére, valamint a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémára gyakorolt negatív hatásainak a minimalizálására vonatkozó célkitűzések – megvalósításához. E támogatásnak biztosítania kell, hogy a halászati tevékenységek hosszú távon környezeti szempontból fenntarthatók legyenek, és hogy azok irányítása az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott célkitűzésekkel összhangban történjen azzal a céllal, hogy e tevékenységek gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyöket érjenek el, hozzájáruljanak az egészséges élelmiszer-ellátáshoz, valamint hozzájáruljanak a tisztes megélhetés biztosításához azok számára, akik a halászati tevékenységektől függenek, szem előtt tartva a part menti halászatot és a társadalmi-gazdasági szempontokat is. Az említett támogatásnak emellett ki kell terjednie az innovációra és az alacsony környezeti hatású, szelektív, az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens és alacsony szén-dioxid-kibocsátású halászati gyakorlatokba és technikákba történő beruházásokra.

| (21) | A halászat alapvető fontosságú az Unió számos part menti közösségének megélhetése és kulturális öröksége szempontjából, különösen ott, ahol a kisüzemi part menti halászat fontos szerepet tölt be. Tekintve, hogy az átlagéletkor sok halászközösségben meghaladja az 50 évet, a generációs megújulás és a tevékenységek diverzifikálása továbbra is kihívást jelent. Nevezetesen a fiatal halászok számára pénzügyi kihívást jelent az új gazdasági tevékenységek létrehozása és fejlesztése a halászati ágazatban, amit az ETHAA-ból nyújtott támogatás elosztása és célzott felhasználása során figyelembe kell venni. Az ilyen jellegű fejlesztés elengedhetetlen az Unió halászati ágazatának versenyképessége szempontjából. Következésképpen a halászati tevékenységet megkezdő fiatal halászok számára támogatást kell biztosítani a tevékenységük létrehozásának megkönnyítése érdekében. Az ETHAA keretében támogatott új gazdasági tevékenységek életképességének biztosítása érdekében a támogatást a megfelelő tapasztalat vagy képesítések megszerzésének feltételéhez kell kötni. Amennyiben a vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás halászhajó beszerzésére irányul, az kizárólag az első halászhajó beszerzéséhez vagy az abban való meghatározó részesedés megszerzéséhez járulhat hozzá. |
| --- | --- |

(21)

A halászat alapvető fontosságú az Unió számos part menti közösségének megélhetése és kulturális öröksége szempontjából, különösen ott, ahol a kisüzemi part menti halászat fontos szerepet tölt be. Tekintve, hogy az átlagéletkor sok halászközösségben meghaladja az 50 évet, a generációs megújulás és a tevékenységek diverzifikálása továbbra is kihívást jelent. Nevezetesen a fiatal halászok számára pénzügyi kihívást jelent az új gazdasági tevékenységek létrehozása és fejlesztése a halászati ágazatban, amit az ETHAA-ból nyújtott támogatás elosztása és célzott felhasználása során figyelembe kell venni. Az ilyen jellegű fejlesztés elengedhetetlen az Unió halászati ágazatának versenyképessége szempontjából. Következésképpen a halászati tevékenységet megkezdő fiatal halászok számára támogatást kell biztosítani a tevékenységük létrehozásának megkönnyítése érdekében. Az ETHAA keretében támogatott új gazdasági tevékenységek életképességének biztosítása érdekében a támogatást a megfelelő tapasztalat vagy képesítések megszerzésének feltételéhez kell kötni. Amennyiben a vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás halászhajó beszerzésére irányul, az kizárólag az első halászhajó beszerzéséhez vagy az abban való meghatározó részesedés megszerzéséhez járulhat hozzá.

| (22) | A nem szándékos fogások elkerülése a KHP előtt álló legfőbb kihívások egyike. E tekintetben a valamennyi fogás kirakodására irányuló jogi kötelezettség jelentős és fontos változásokat idézett elő az ágazat halászati gyakorlataiban, esetenként jelentős pénzügyi költségekkel. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA keretében olyan innovációk és beruházások kapjanak támogatást, amelyek elősegítik a kirakodási kötelezettség teljes körű végrehajtását, valamint a szelektivitáshoz hozzájáruló állományvédelmi intézkedések kidolgozását és végrehajtását. Lehetővé kell tenni, hogy a szelektív halászeszközökbe, a kikötői infrastruktúra fejlesztésébe, valamint a nem szándékos fogások értékesítésébe történő beruházások a többi művelethez képest nagyobb támogatási intenzitásban részesüljenek. Lehetővé kell továbbá tenni, hogy a kirakodási kötelezettség által okozott „blokkoló kvóta hatálya alá tartozó faj”-hatás mérséklése érdekében 100 %-os maximális támogatási intenzitásban részesüljön a tagállamok közötti halászati lehetőségek cseréjére (a továbbiakban: a kvótacserék) szolgáló átlátható rendszerek tervezése, fejlesztése, monitoringja, értékelése és kezelése. |
| --- | --- |

(22)

A nem szándékos fogások elkerülése a KHP előtt álló legfőbb kihívások egyike. E tekintetben a valamennyi fogás kirakodására irányuló jogi kötelezettség jelentős és fontos változásokat idézett elő az ágazat halászati gyakorlataiban, esetenként jelentős pénzügyi költségekkel. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA keretében olyan innovációk és beruházások kapjanak támogatást, amelyek elősegítik a kirakodási kötelezettség teljes körű végrehajtását, valamint a szelektivitáshoz hozzájáruló állományvédelmi intézkedések kidolgozását és végrehajtását. Lehetővé kell tenni, hogy a szelektív halászeszközökbe, a kikötői infrastruktúra fejlesztésébe, valamint a nem szándékos fogások értékesítésébe történő beruházások a többi művelethez képest nagyobb támogatási intenzitásban részesüljenek. Lehetővé kell továbbá tenni, hogy a kirakodási kötelezettség által okozott „blokkoló kvóta hatálya alá tartozó faj”-hatás mérséklése érdekében 100 %-os maximális támogatási intenzitásban részesüljön a tagállamok közötti halászati lehetőségek cseréjére (a továbbiakban: a kvótacserék) szolgáló átlátható rendszerek tervezése, fejlesztése, monitoringja, értékelése és kezelése.

| (23) | Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa az uniós halászhajók fedélzetét érintő innovációt és beruházásokat. E támogatásnak magában kell foglalnia az egészségügyi, biztonsági és munkakörülményeknek, az energiahatékonyságnak, valamint a fogások minőségének javítását célzó intézkedéseket. Nem foglalhatja azonban magában az olyan berendezések beszerzését, amelyek növelik a halászhajó halfelderítő képességét. E támogatás nem eredményezheti továbbá egyetlen hajó halászati kapacitásának a növekedését sem, kivéve abban az esetben, ha az a halászhajó bruttó tonnatartalma szükséges növelésének a közvetlen következménye annak érdekében, hogy javuljanak a biztonsági vagy a munkakörülmények, illetve az energiahatékonyság. A halászati kapacitásnak a flotta szintjén történő növekedését elkerülendő az említett esetekben az adott hajó halászati kapacitásának a növelését legalább ugyanolyan nagyságú, állami támogatás nélküli halászati kapacitás korábbi kivonásával kell ellensúlyozni, mely kivonást ugyanazon flottaszegmensből vagy egy olyan flottaszegmensből kell végrehajtani, amelynél a halászati kapacitás nincs egyensúlyban a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel. Ezen túlmenően nem szabad támogatást nyújtani pusztán az uniós jog értelmében kötelező követelményeknek való megfelelés biztosítása céljából, kivéve az (EU) 2017/159 tanácsi irányelv (11) szerinti fakultatív rendelkezések foganatosítása érdekében a tagállamok által bevezetett követelményeket, valamint bizonyos ellenőrzési célokra szolgáló berendezések megvásárlását, telepítését és kezelését. Az előíró intézkedéseket nem tartalmazó rendszerek esetében a tagállamok feladata kell, hogy legyen e beruházások pontos támogathatósági szabályainak a meghatározása. A halászhajók fedélzetén fennálló egészségügyi, biztonsági és munkakörülmények tekintetében lehetővé kell tenni a többi művelethez képest nagyobb támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(23)

Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa az uniós halászhajók fedélzetét érintő innovációt és beruházásokat. E támogatásnak magában kell foglalnia az egészségügyi, biztonsági és munkakörülményeknek, az energiahatékonyságnak, valamint a fogások minőségének javítását célzó intézkedéseket. Nem foglalhatja azonban magában az olyan berendezések beszerzését, amelyek növelik a halászhajó halfelderítő képességét. E támogatás nem eredményezheti továbbá egyetlen hajó halászati kapacitásának a növekedését sem, kivéve abban az esetben, ha az a halászhajó bruttó tonnatartalma szükséges növelésének a közvetlen következménye annak érdekében, hogy javuljanak a biztonsági vagy a munkakörülmények, illetve az energiahatékonyság. A halászati kapacitásnak a flotta szintjén történő növekedését elkerülendő az említett esetekben az adott hajó halászati kapacitásának a növelését legalább ugyanolyan nagyságú, állami támogatás nélküli halászati kapacitás korábbi kivonásával kell ellensúlyozni, mely kivonást ugyanazon flottaszegmensből vagy egy olyan flottaszegmensből kell végrehajtani, amelynél a halászati kapacitás nincs egyensúlyban a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel. Ezen túlmenően nem szabad támogatást nyújtani pusztán az uniós jog értelmében kötelező követelményeknek való megfelelés biztosítása céljából, kivéve az (EU) 2017/159 tanácsi irányelv (11) szerinti fakultatív rendelkezések foganatosítása érdekében a tagállamok által bevezetett követelményeket, valamint bizonyos ellenőrzési célokra szolgáló berendezések megvásárlását, telepítését és kezelését. Az előíró intézkedéseket nem tartalmazó rendszerek esetében a tagállamok feladata kell, hogy legyen e beruházások pontos támogathatósági szabályainak a meghatározása. A halászhajók fedélzetén fennálló egészségügyi, biztonsági és munkakörülmények tekintetében lehetővé kell tenni a többi művelethez képest nagyobb támogatási intenzitást.

| (24) | Egyedi támogathatósági szabályokat kell megállapítani a halászflottában végrehajtott, az ETHAA által támogatott bizonyos más beruházások tekintetében, mégpedig annak megakadályozása érdekében, hogy e beruházások többletkapacitások kialakulásához vagy túlhalászáshoz járuljanak hozzá. Így különösen a használt hajók fiatal halászok általi első beszerzéséhez, valamint a halászhajó hajtóművének cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatást is feltételekhez kell kötni, ezen belül ahhoz, hogy a hajó olyan flottaszegmenshez tartozzon, amely egyensúlyban van az adott szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel, és hogy az új vagy korszerűsített hajtómű kilowattban (kW) mért teljesítménye ne haladja meg a lecserélt hajtómű teljesítményét. |
| --- | --- |

(24)

Egyedi támogathatósági szabályokat kell megállapítani a halászflottában végrehajtott, az ETHAA által támogatott bizonyos más beruházások tekintetében, mégpedig annak megakadályozása érdekében, hogy e beruházások többletkapacitások kialakulásához vagy túlhalászáshoz járuljanak hozzá. Így különösen a használt hajók fiatal halászok általi első beszerzéséhez, valamint a halászhajó hajtóművének cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatást is feltételekhez kell kötni, ezen belül ahhoz, hogy a hajó olyan flottaszegmenshez tartozzon, amely egyensúlyban van az adott szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel, és hogy az új vagy korszerűsített hajtómű kilowattban (kW) mért teljesítménye ne haladja meg a lecserélt hajtómű teljesítményét.

| (25) | A humántőke-beruházás lényeges szerepet tölt be a halászati, az akvakultúra- és a tengerhasznosítási ágazat versenyképességében és gazdasági teljesítményében. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson tanácsadási szolgáltatások, a tudósok és a halászok közötti együttműködés, szakmai képzés, az egész életen át tartó tanulás, valamint a szociális párbeszéd előmozdítása és az ismeretek terjesztése számára. |
| --- | --- |

(25)

A humántőke-beruházás lényeges szerepet tölt be a halászati, az akvakultúra- és a tengerhasznosítási ágazat versenyképességében és gazdasági teljesítményében. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson tanácsadási szolgáltatások, a tudósok és a halászok közötti együttműködés, szakmai képzés, az egész életen át tartó tanulás, valamint a szociális párbeszéd előmozdítása és az ismeretek terjesztése számára.

| (26) | A halászati ellenőrzés kiemelt fontosságú a KHP végrehajtása szempontjából. Ezért az ETHAA-nak megosztott irányítás keretében támogatnia kell az 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (12) foglaltak szerinti uniós halászati ellenőrzési rendszer fejlesztését és végrehajtását. Az említett rendeletben meghatározott egyes kötelezettségek egyedi ETHAA-támogatást indokolnak, nevezetesen a kötelező hajókövető és elektronikus jelentéstételi rendszerek, a kötelező elektronikus távellenőrzési rendszerek, valamint a meghajtómotor-teljesítmény kötelező folyamatos mérése és rögzítése. A tagállamok ellenőrzési eszközökbe történő beruházásai továbbá a tengerfelügyelet és a parti őrségi feladatokkal kapcsolatos együttműködés céljára is felhasználhatók. |
| --- | --- |

(26)

A halászati ellenőrzés kiemelt fontosságú a KHP végrehajtása szempontjából. Ezért az ETHAA-nak megosztott irányítás keretében támogatnia kell az 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (12) foglaltak szerinti uniós halászati ellenőrzési rendszer fejlesztését és végrehajtását. Az említett rendeletben meghatározott egyes kötelezettségek egyedi ETHAA-támogatást indokolnak, nevezetesen a kötelező hajókövető és elektronikus jelentéstételi rendszerek, a kötelező elektronikus távellenőrzési rendszerek, valamint a meghajtómotor-teljesítmény kötelező folyamatos mérése és rögzítése. A tagállamok ellenőrzési eszközökbe történő beruházásai továbbá a tengerfelügyelet és a parti őrségi feladatokkal kapcsolatos együttműködés céljára is felhasználhatók.

| (27) | A KHP sikere a halászati gazdálkodással összefüggő tudományos szakvélemények rendelkezésre állásától és ennélfogva a halászati adatok rendelkezésre állásától függ. Tekintettel a megbízható és hiánytalan adatok beszerzésével járó kihívásokra és költségekre, támogatni kell a tagállamoknak az (EU) 2017/1004 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) összhangban történő adatgyűjtésre és -kezelésre irányuló intézkedéseit, valamint hozzá kell járulni a lehető legjobb tudományos szakvélemények biztosításához. E támogatás várhatóan lehetővé fogja tenni a szinergiát a más típusú tengeri adatok gyűjtésével és kezelésével. |
| --- | --- |

(27)

A KHP sikere a halászati gazdálkodással összefüggő tudományos szakvélemények rendelkezésre állásától és ennélfogva a halászati adatok rendelkezésre állásától függ. Tekintettel a megbízható és hiánytalan adatok beszerzésével járó kihívásokra és költségekre, támogatni kell a tagállamoknak az (EU) 2017/1004 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) összhangban történő adatgyűjtésre és -kezelésre irányuló intézkedéseit, valamint hozzá kell járulni a lehető legjobb tudományos szakvélemények biztosításához. E támogatás várhatóan lehetővé fogja tenni a szinergiát a más típusú tengeri adatok gyűjtésével és kezelésével.

| (28) | Az ETHAA-nak támogatnia kell a KHP közvetlen és közvetett irányítás keretében történő hatékony, tudásalapú végrehajtását és irányítását tudományos szakvélemények biztosítása, az állományvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos regionális együttműködés, valamint egy uniós halászati ellenőrzési rendszer kidolgozása és végrehajtása, a tanácsadó testületek működése és a nemzetközi szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulások révén. |
| --- | --- |

(28)

Az ETHAA-nak támogatnia kell a KHP közvetlen és közvetett irányítás keretében történő hatékony, tudásalapú végrehajtását és irányítását tudományos szakvélemények biztosítása, az állományvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos regionális együttműködés, valamint egy uniós halászati ellenőrzési rendszer kidolgozása és végrehajtása, a tanácsadó testületek működése és a nemzetközi szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulások révén.

| (29) | A gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható halászati tevékenységek megerősítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson a halászat és a halászflották kezelésére irányuló, az 1380/2013/EU rendelet 22. és 23. cikkének, valamint II. mellékletének megfelelő műveletekhez, valamint a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy optimalizálják a rendelkezésükre álló halászati kapacitás elosztását – figyelembe véve a flottájuk szükségleteit –, anélkül, hogy növelnék a teljes halászati kapacitásukat. |
| --- | --- |

(29)

A gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható halászati tevékenységek megerősítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson a halászat és a halászflották kezelésére irányuló, az 1380/2013/EU rendelet 22. és 23. cikkének, valamint II. mellékletének megfelelő műveletekhez, valamint a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy optimalizálják a rendelkezésükre álló halászati kapacitás elosztását – figyelembe véve a flottájuk szükségleteit –, anélkül, hogy növelnék a teljes halászati kapacitásukat.

| (30) | Tekintettel a KHP állományvédelmi célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatos kihívásokra, bizonyos flottaszegmensek és tengeri medencék tekintetében időnként továbbra is szükség van a flottaátalakítás támogatására. E támogatásnak szigorúan a flottakezelés javítására és a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására kell irányulnia, valamint a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly elérését kell céloznia. Ezért azokban a flottaszegmensekben, amelyekben a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek nincsenek egyensúlyban, lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez. Ennek a támogatásnak az 1380/2013/EU rendelet 22. cikk (4) bekezdésében előírt, az azonosított strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek kiigazítására irányuló cselekvési tervek egyik eszközének kell lennie, és azt vagy a halászhajó leselejtezésével, vagy a hajó leszerelésével és más tevékenységek céljára történő utólagos felszerelésével kell végrehajtani. Amennyiben az utólagos felszerelés a tengeri ökoszisztéma rekreációs célú halászat általi terhelésének fokozódásához vezetne, a támogatást csak akkor szabad nyújtani, ha az utólagos felszerelés összhangban van a KHP-val és a vonatkozó többéves tervek célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(30)

Tekintettel a KHP állományvédelmi célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatos kihívásokra, bizonyos flottaszegmensek és tengeri medencék tekintetében időnként továbbra is szükség van a flottaátalakítás támogatására. E támogatásnak szigorúan a flottakezelés javítására és a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására kell irányulnia, valamint a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly elérését kell céloznia. Ezért azokban a flottaszegmensekben, amelyekben a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek nincsenek egyensúlyban, lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez. Ennek a támogatásnak az 1380/2013/EU rendelet 22. cikk (4) bekezdésében előírt, az azonosított strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek kiigazítására irányuló cselekvési tervek egyik eszközének kell lennie, és azt vagy a halászhajó leselejtezésével, vagy a hajó leszerelésével és más tevékenységek céljára történő utólagos felszerelésével kell végrehajtani. Amennyiben az utólagos felszerelés a tengeri ökoszisztéma rekreációs célú halászat általi terhelésének fokozódásához vezetne, a támogatást csak akkor szabad nyújtani, ha az utólagos felszerelés összhangban van a KHP-val és a vonatkozó többéves tervek célkitűzéseivel.

| (31) | A KHP állományvédelmi célkitűzéseihez való hozzájárulás vagy bizonyos kivételes körülmények enyhítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek bizonyos állományvédelmi intézkedések végrehajtása, vészhelyzeti intézkedések végrehajtása, a fenntartható halászati partnerségi megállapodás alkalmazásának vis maior miatti megszakítása, természeti katasztrófa, környezeti esemény vagy egészségügyi válság okozta ideiglenes szüneteltetése esetén nyújtandó ellentételezéshez. Az állományvédelmi intézkedések okozta ideiglenes szüneteltetés esetén kizárólag abban az esetben nyújtható támogatás, ha a halászati erőkifejtést – tudományos szakvélemény alapján – csökkenteni kell az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében és 2. cikke (5) bekezdésének a) pontjában foglalt célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

(31)

A KHP állományvédelmi célkitűzéseihez való hozzájárulás vagy bizonyos kivételes körülmények enyhítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek bizonyos állományvédelmi intézkedések végrehajtása, vészhelyzeti intézkedések végrehajtása, a fenntartható halászati partnerségi megállapodás alkalmazásának vis maior miatti megszakítása, természeti katasztrófa, környezeti esemény vagy egészségügyi válság okozta ideiglenes szüneteltetése esetén nyújtandó ellentételezéshez. Az állományvédelmi intézkedések okozta ideiglenes szüneteltetés esetén kizárólag abban az esetben nyújtható támogatás, ha a halászati erőkifejtést – tudományos szakvélemény alapján – csökkenteni kell az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében és 2. cikke (5) bekezdésének a) pontjában foglalt célkitűzések eléréséhez.

| (32) | Tekintettel arra, hogy a halászok – többek között az éghajlatváltozás és az áringadozás miatt – növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak vannak kitéve, lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa a halászati ágazat rezilienciáját erősítő intézkedéseket, többek között kölcsönös kockázatkezelési alapok, biztosítási eszközök vagy más olyan kollektív rendszerek révén, amelyek növelik az ágazat kockázatkezelési és a kedvezőtlen eseményekre való reagálási képességét. |
| --- | --- |

(32)

Tekintettel arra, hogy a halászok – többek között az éghajlatváltozás és az áringadozás miatt – növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak vannak kitéve, lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa a halászati ágazat rezilienciáját erősítő intézkedéseket, többek között kölcsönös kockázatkezelési alapok, biztosítási eszközök vagy más olyan kollektív rendszerek révén, amelyek növelik az ágazat kockázatkezelési és a kedvezőtlen eseményekre való reagálási képességét.

| (33) | A kisüzemi part menti halászatot a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő, vontatott halászeszközt nem használó tengeri és belvízi halászhajók, valamint a partról történő halászatot folytató halászok, köztük a kagylóhalászok végzik. Ez az ágazat az Unióban lajstromozott összes halászhajó közel 75 %-át és a halászati ágazat által létrehozott összes álláshely csaknem felét képviseli. A kisüzemi part menti halászatot folytató piaci szereplők fő bevételi forrása nagymértékben függ a halállományok egészségétől. A fenntartható halászati gyakorlat ösztönzése érdekében az ETHAA-nak ezért legfeljebb 100 %-os támogatási intenzitással kedvezményes elbánásban kell részesítenie az említett piaci szereplőket, kivéve a halászhajók első beszerzéséhez, illetve a hajtómű cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez kapcsolódó műveletek, valamint az olyan műveletek esetében, amelyek a biztonság, a munkafeltételek vagy az energiahatékonyság javítása céljából növelik a halászhajók bruttó tonnatartalmát. Emellett a tagállamoknak programjukban figyelembe kell venniük a kisüzemi part menti halászat sajátos szükségleteit, és ismertetniük kell a kisüzemi part menti halászat fejlesztése érdekében megfontolt intézkedéstípusokat. |
| --- | --- |

(33)

A kisüzemi part menti halászatot a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő, vontatott halászeszközt nem használó tengeri és belvízi halászhajók, valamint a partról történő halászatot folytató halászok, köztük a kagylóhalászok végzik. Ez az ágazat az Unióban lajstromozott összes halászhajó közel 75 %-át és a halászati ágazat által létrehozott összes álláshely csaknem felét képviseli. A kisüzemi part menti halászatot folytató piaci szereplők fő bevételi forrása nagymértékben függ a halállományok egészségétől. A fenntartható halászati gyakorlat ösztönzése érdekében az ETHAA-nak ezért legfeljebb 100 %-os támogatási intenzitással kedvezményes elbánásban kell részesítenie az említett piaci szereplőket, kivéve a halászhajók első beszerzéséhez, illetve a hajtómű cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez kapcsolódó műveletek, valamint az olyan műveletek esetében, amelyek a biztonság, a munkafeltételek vagy az energiahatékonyság javítása céljából növelik a halászhajók bruttó tonnatartalmát. Emellett a tagállamoknak programjukban figyelembe kell venniük a kisüzemi part menti halászat sajátos szükségleteit, és ismertetniük kell a kisüzemi part menti halászat fejlesztése érdekében megfontolt intézkedéstípusokat.

| (34) | Az ETHAA-ból folyósított társfinanszírozás maximális aránya egyedi célkitűzésenként legfeljebb az elszámolható közkiadás 70 %-a lehet, a legkülső régiókban felmerülő többletköltségek ellentételezése kivételével, melynek esetében ez az arány legfeljebb 100 % lehet. |
| --- | --- |

(34)

Az ETHAA-ból folyósított társfinanszírozás maximális aránya egyedi célkitűzésenként legfeljebb az elszámolható közkiadás 70 %-a lehet, a legkülső régiókban felmerülő többletköltségek ellentételezése kivételével, melynek esetében ez az arány legfeljebb 100 % lehet.

| (35) | A maximális támogatási intenzitásnak az összes elszámolható kiadás 50 %-ának kell lennie, bizonyos esetekben lehetővé kell azonban tenni ettől eltérő arányok meghatározását. |
| --- | --- |

(35)

A maximális támogatási intenzitásnak az összes elszámolható kiadás 50 %-ának kell lennie, bizonyos esetekben lehetővé kell azonban tenni ettől eltérő arányok meghatározását.

| (36) | A legkülső régiók az EUMSZ 349. cikkében említett távoli fekvésükből, valamint domborzati és éghajlati viszonyaikból adódóan sajátos kihívásokkal szembesülnek, továbbá olyan különleges adottságokkal is rendelkeznek, amelyekre egy fenntartható kék gazdaság építhető. Ezért minden egyes legkülső régió esetében az érintett tagállamok programjaihoz csatolni kell egy, a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére és többek között a fenntartható halászatra és akvakultúrára irányuló cselekvési tervet, valamint pénzügyi allokációt kell biztosítani e cselekvési tervek végrehajtásának támogatására. Lehetővé kell továbbá tenni, hogy az ETHAA a legkülső régiókból származó piaci szereplők számára az említett régiók elhelyezkedéséből vagy szigetjellegéből adódóan keletkező többletköltségek ellentételezésére is nyújtson támogatást. E támogatás felső határát az említett teljes pénzügyi allokáció bizonyos százalékában kell meghatározni. Ezenkívül indokolt előírni, hogy a legkülső régiók esetében a többi művelethez képest nagyobb támogatási intenzitás legyen alkalmazandó. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kiegészítő finanszírozást nyújtsanak ezen támogatás végrehajtásához. Az ilyen finanszírozásról – mint állami támogatásról – értesíteni kell a Bizottságot, amely azt e rendelet alapján az említett támogatás részeként jóváhagyhatja. |
| --- | --- |

(36)

A legkülső régiók az EUMSZ 349. cikkében említett távoli fekvésükből, valamint domborzati és éghajlati viszonyaikból adódóan sajátos kihívásokkal szembesülnek, továbbá olyan különleges adottságokkal is rendelkeznek, amelyekre egy fenntartható kék gazdaság építhető. Ezért minden egyes legkülső régió esetében az érintett tagállamok programjaihoz csatolni kell egy, a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére és többek között a fenntartható halászatra és akvakultúrára irányuló cselekvési tervet, valamint pénzügyi allokációt kell biztosítani e cselekvési tervek végrehajtásának támogatására. Lehetővé kell továbbá tenni, hogy az ETHAA a legkülső régiókból származó piaci szereplők számára az említett régiók elhelyezkedéséből vagy szigetjellegéből adódóan keletkező többletköltségek ellentételezésére is nyújtson támogatást. E támogatás felső határát az említett teljes pénzügyi allokáció bizonyos százalékában kell meghatározni. Ezenkívül indokolt előírni, hogy a legkülső régiók esetében a többi művelethez képest nagyobb támogatási intenzitás legyen alkalmazandó. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kiegészítő finanszírozást nyújtsanak ezen támogatás végrehajtásához. Az ilyen finanszírozásról – mint állami támogatásról – értesíteni kell a Bizottságot, amely azt e rendelet alapján az említett támogatás részeként jóváhagyhatja.

| (37) | Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA megosztott irányítás keretében támogatást nyújtson a vízi biológiai sokféleség és a vízi ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, beleértve a szárazföldi vizeket is. E célból az ETHAA-nak támogatást kell biztosítania, hogy ellentételezze többek között a halászoknak az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék – ezen belül a Sargassum-moszat – tengerből történő passzív begyűjtése miatt felmerült költségeit, valamint támogatnia kell az elveszett halászeszközök és a tengeri hulladék fogadására alkalmas létesítmények biztosítására irányuló kikötői beruházásokat. Támogatást kell biztosítani továbbá a 2008/56/EK irányelvben foglalt, a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérését vagy fenntartását célzó intézkedésekre, az említett irányelv alapján kialakított területvédelmi intézkedések végrehajtására, valamint a 92/43/EGK tanácsi irányelv (14) alapján létrehozott priorizált intézkedési keretnek megfelelően a Natura 2000 területek kezelésére, helyreállítására és monitoringjára, továbbá a fajoknak különösen a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szerinti védelmére, valamint a szárazföldi vizeknek a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) szerint létrehozott intézkedési programnak megfelelő helyreállítására. Közvetlen irányítás keretében az ETHAA-nak támogatást kell nyújtania a tengerek tisztaságának és egészségének előmozdításához, valamint a 2018. január 16-i bizottsági közleményben kidolgozott, a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia végrehajtásához, összhangban a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérésére vagy fenntartására vonatkozó célkitűzéssel. |
| --- | --- |

(37)

Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA megosztott irányítás keretében támogatást nyújtson a vízi biológiai sokféleség és a vízi ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, beleértve a szárazföldi vizeket is. E célból az ETHAA-nak támogatást kell biztosítania, hogy ellentételezze többek között a halászoknak az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék – ezen belül a Sargassum-moszat – tengerből történő passzív begyűjtése miatt felmerült költségeit, valamint támogatnia kell az elveszett halászeszközök és a tengeri hulladék fogadására alkalmas létesítmények biztosítására irányuló kikötői beruházásokat. Támogatást kell biztosítani továbbá a 2008/56/EK irányelvben foglalt, a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérését vagy fenntartását célzó intézkedésekre, az említett irányelv alapján kialakított területvédelmi intézkedések végrehajtására, valamint a 92/43/EGK tanácsi irányelv (14) alapján létrehozott priorizált intézkedési keretnek megfelelően a Natura 2000 területek kezelésére, helyreállítására és monitoringjára, továbbá a fajoknak különösen a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szerinti védelmére, valamint a szárazföldi vizeknek a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) szerint létrehozott intézkedési programnak megfelelő helyreállítására. Közvetlen irányítás keretében az ETHAA-nak támogatást kell nyújtania a tengerek tisztaságának és egészségének előmozdításához, valamint a 2018. január 16-i bizottsági közleményben kidolgozott, a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia végrehajtásához, összhangban a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérésére vagy fenntartására vonatkozó célkitűzéssel.

| (38) | A halászat és az akvakultúra hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz és a táplálkozáshoz. Ugyanakkor becslések szerint az Unió jelenleg halászati termékeinek több mint 60 %-át importálja, ezért nagymértékben függ harmadik országoktól. Fontos kihívás az Unióban előállított, jó minőségű halprotein fogyasztásának ösztönzése, valamint az, hogy az ilyen termékek elérhető áron álljanak a fogyasztók rendelkezésére. |
| --- | --- |

(38)

A halászat és az akvakultúra hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz és a táplálkozáshoz. Ugyanakkor becslések szerint az Unió jelenleg halászati termékeinek több mint 60 %-át importálja, ezért nagymértékben függ harmadik országoktól. Fontos kihívás az Unióban előállított, jó minőségű halprotein fogyasztásának ösztönzése, valamint az, hogy az ilyen termékek elérhető áron álljanak a fogyasztók rendelkezésére.

| (39) | Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. Az ETHAA-ból nyújtott támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóságra, a termelőberuházásokra, az innovációra, a szakmai készségek elsajátítására és a munkafeltételek javítására irányuló intézkedéseknek, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatóknak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni. |
| --- | --- |

(39)

Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. Az ETHAA-ból nyújtott támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóságra, a termelőberuházásokra, az innovációra, a szakmai készségek elsajátítására és a munkafeltételek javítására irányuló intézkedéseknek, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatóknak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni.

| (40) | Az élelmezésbiztonság hatékony és jól szervezett piacokon alapul, amelyek javítják az átláthatóságot, a stabilitást, a minőséget és az ellátási lánc diverzitását, valamint a fogyasztók tájékoztatását. Ebből a célból lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa a halászati és akvakultúra-termékek forgalmazását, összhangban az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (17) foglalt célkitűzésekkel. Ezen belül támogatást kell biztosítani mindenekelőtt a termelői szervezetek létrehozásához, a termelési és értékesítési tervek végrehajtáshoz, új kereskedelmi értékesítési lehetőségek előmozdításához, valamint a piaci információk fejlesztéséhez és terjesztéséhez. |
| --- | --- |

(40)

Az élelmezésbiztonság hatékony és jól szervezett piacokon alapul, amelyek javítják az átláthatóságot, a stabilitást, a minőséget és az ellátási lánc diverzitását, valamint a fogyasztók tájékoztatását. Ebből a célból lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa a halászati és akvakultúra-termékek forgalmazását, összhangban az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (17) foglalt célkitűzésekkel. Ezen belül támogatást kell biztosítani mindenekelőtt a termelői szervezetek létrehozásához, a termelési és értékesítési tervek végrehajtáshoz, új kereskedelmi értékesítési lehetőségek előmozdításához, valamint a piaci információk fejlesztéséhez és terjesztéséhez.

| (41) | A feldolgozóiparnak szerepe van a halászati és akvakultúra-termékek elérhetőségének és minőségének biztosításában. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa az említett ágazat célzott beruházásait, feltéve, hogy azok hozzájárulnak a közös piacszervezés célkitűzéseinek eléréséhez. A kis- és középvállalkozásoktól (kkv-k) eltérő vállalkozások esetében ilyen támogatások kizárólag pénzügyi eszközökön és az InvestEU-n keresztül nyújthatók, vissza nem térítendő támogatás formájában nem. |
| --- | --- |

(41)

A feldolgozóiparnak szerepe van a halászati és akvakultúra-termékek elérhetőségének és minőségének biztosításában. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogassa az említett ágazat célzott beruházásait, feltéve, hogy azok hozzájárulnak a közös piacszervezés célkitűzéseinek eléréséhez. A kis- és középvállalkozásoktól (kkv-k) eltérő vállalkozások esetében ilyen támogatások kizárólag pénzügyi eszközökön és az InvestEU-n keresztül nyújthatók, vissza nem térítendő támogatás formájában nem.

| (42) | Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson a halászati és akvakultúra-ágazat piaci szereplőinek olyan rendkívüli események esetén biztosítandó ellentételezéséhez, amelyek jelentős piaci zavart okoznak. |
| --- | --- |

(42)

Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA támogatást nyújtson a halászati és akvakultúra-ágazat piaci szereplőinek olyan rendkívüli események esetén biztosítandó ellentételezéséhez, amelyek jelentős piaci zavart okoznak.

| (43) | A part menti régiókban a munkahelyteremtés a fenntartható kék gazdaság helyileg ösztönzött fejlesztésére támaszkodik, amely felfrissíti e régiók társadalmi szerkezetét. Az óceánhasznosító ágazatok és szolgáltatások teljesítménye várhatóan felül fogja múlni a globális gazdasági növekedést, és 2030-ra jelentősen hozzá fog járulni a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez. A kék növekedés fenntarthatósága az új tengeri vállalkozások és a biogazdaság területét célzó innováción és beruházásokon múlik, ideértve a fenntartható idegenforgalmi modelleket, az óceánalapú megújuló energiát, az innovatív, csúcstechnológiát képviselő hajógyártást, valamint az új kikötői szolgáltatásokat, amelyek képesek munkahelyeket létrehozni, miközben a helyi fejlődéshez is hozzájárulnak. Miközben a fenntartható kék gazdaságba irányuló közberuházásokat az uniós költségvetés egészében érvényesíteni kell, az ETHAA által nyújtott támogatásnak a fenntartható kék gazdaság fejlődéséhez szükséges előfeltételek megteremtésére és a szűk keresztmetszetek megszüntetésére kell fókuszálnia a beruházások elősegítése és az új piacok, technológiák vagy szolgáltatások fejlesztése érdekében. A fenntartható kék gazdaság támogatását megosztott, közvetlen és közvetett irányítással kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(43)

A part menti régiókban a munkahelyteremtés a fenntartható kék gazdaság helyileg ösztönzött fejlesztésére támaszkodik, amely felfrissíti e régiók társadalmi szerkezetét. Az óceánhasznosító ágazatok és szolgáltatások teljesítménye várhatóan felül fogja múlni a globális gazdasági növekedést, és 2030-ra jelentősen hozzá fog járulni a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez. A kék növekedés fenntarthatósága az új tengeri vállalkozások és a biogazdaság területét célzó innováción és beruházásokon múlik, ideértve a fenntartható idegenforgalmi modelleket, az óceánalapú megújuló energiát, az innovatív, csúcstechnológiát képviselő hajógyártást, valamint az új kikötői szolgáltatásokat, amelyek képesek munkahelyeket létrehozni, miközben a helyi fejlődéshez is hozzájárulnak. Miközben a fenntartható kék gazdaságba irányuló közberuházásokat az uniós költségvetés egészében érvényesíteni kell, az ETHAA által nyújtott támogatásnak a fenntartható kék gazdaság fejlődéséhez szükséges előfeltételek megteremtésére és a szűk keresztmetszetek megszüntetésére kell fókuszálnia a beruházások elősegítése és az új piacok, technológiák vagy szolgáltatások fejlesztése érdekében. A fenntartható kék gazdaság támogatását megosztott, közvetlen és közvetett irányítással kell megvalósítani.

| (44) | A fenntartható kék gazdaság fejlődése nagymértékben támaszkodik a helyi érdekelt felek közötti partnerségekre, amelyek hozzájárulnak a part menti és a szárazföldi közösségek és gazdaságok életképességéhez. Az ETHAA-nak eszközöket kell biztosítania e partnerségek előmozdításához. Ehhez megosztott irányítás keretében a közösségvezérelt helyi fejlesztésen keresztül támogatást kell biztosítani. E megközelítés a part menti és belvízi halászat, az akvakultúra és a fenntartható kék gazdaság fejlesztése révén helyi szinten várhatóan növelni fogja a gazdasági diverzifikációt. A közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiáknak biztosítaniuk kell, hogy a halászati és akvakultúra-területeken a helyi közösségek – a környezeti, kulturális, társadalmi és emberi erőforrásokra építve és azokat megerősítve – jobban kiaknázzák és hasznosítsák a fenntartható kék gazdaság által kínált lehetőségeket. Ezért valamennyi helyi partnerségnek tükröznie kell a stratégiájának központi elemét azáltal, hogy biztosítja a fenntartható helyi kék gazdaságban érdekelt valamennyi fél kiegyensúlyozott részvételét és képviseletét. |
| --- | --- |

(44)

A fenntartható kék gazdaság fejlődése nagymértékben támaszkodik a helyi érdekelt felek közötti partnerségekre, amelyek hozzájárulnak a part menti és a szárazföldi közösségek és gazdaságok életképességéhez. Az ETHAA-nak eszközöket kell biztosítania e partnerségek előmozdításához. Ehhez megosztott irányítás keretében a közösségvezérelt helyi fejlesztésen keresztül támogatást kell biztosítani. E megközelítés a part menti és belvízi halászat, az akvakultúra és a fenntartható kék gazdaság fejlesztése révén helyi szinten várhatóan növelni fogja a gazdasági diverzifikációt. A közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiáknak biztosítaniuk kell, hogy a halászati és akvakultúra-területeken a helyi közösségek – a környezeti, kulturális, társadalmi és emberi erőforrásokra építve és azokat megerősítve – jobban kiaknázzák és hasznosítsák a fenntartható kék gazdaság által kínált lehetőségeket. Ezért valamennyi helyi partnerségnek tükröznie kell a stratégiájának központi elemét azáltal, hogy biztosítja a fenntartható helyi kék gazdaságban érdekelt valamennyi fél kiegyensúlyozott részvételét és képviseletét.

| (45) | Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA – megosztott irányítás keretében – a tengeri környezet állapotával kapcsolatos ismeretek bővítését célzó adatgyűjtés, -kezelés és -felhasználás révén támogassa a tengerek és óceánok fenntartható kezelésének erősítését. E támogatásnak a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv követelményeinek teljesítésére és a tengeri területrendezés támogatására, valamint arra kell irányulnia, hogy az európai tengeri megfigyelési és adathálózat segítségével javuljon az adatminőség és intenzívebbé váljon az adatmegosztás. |
| --- | --- |

(45)

Lehetővé kell tenni, hogy az ETHAA – megosztott irányítás keretében – a tengeri környezet állapotával kapcsolatos ismeretek bővítését célzó adatgyűjtés, -kezelés és -felhasználás révén támogassa a tengerek és óceánok fenntartható kezelésének erősítését. E támogatásnak a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv követelményeinek teljesítésére és a tengeri területrendezés támogatására, valamint arra kell irányulnia, hogy az európai tengeri megfigyelési és adathálózat segítségével javuljon az adatminőség és intenzívebbé váljon az adatmegosztás.

| (46) | Az ETHAA-ból nyújtott támogatásnak közvetlen és közvetett irányítás keretében a fenntartható kék gazdaság előfeltételeit kell a középpontba helyeznie, a következők révén: a tengerpolitika integrált igazgatásának és irányításának előmozdítása, a kutatás, az innováció és a technológia fenntartható kék gazdaságban megvalósuló transzferének és elterjedésének javítása, a tengerészeti készségek és az óceánokkal kapcsolatos ismeretek fejlesztése, a fenntartható kék gazdasággal kapcsolatos társadalmi-gazdasági adatok megosztása, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fenntartható kék gazdaság elősegítése, valamint a projekttervezetek és innovatív finanszírozási eszközök kidolgozása. A fent említett területekkel kapcsolatban kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiók sajátos helyzetére. |
| --- | --- |

(46)

Az ETHAA-ból nyújtott támogatásnak közvetlen és közvetett irányítás keretében a fenntartható kék gazdaság előfeltételeit kell a középpontba helyeznie, a következők révén: a tengerpolitika integrált igazgatásának és irányításának előmozdítása, a kutatás, az innováció és a technológia fenntartható kék gazdaságban megvalósuló transzferének és elterjedésének javítása, a tengerészeti készségek és az óceánokkal kapcsolatos ismeretek fejlesztése, a fenntartható kék gazdasággal kapcsolatos társadalmi-gazdasági adatok megosztása, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fenntartható kék gazdaság elősegítése, valamint a projekttervezetek és innovatív finanszírozási eszközök kidolgozása. A fent említett területekkel kapcsolatban kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiók sajátos helyzetére.

| (47) | Az óceánok területének 60 %-a a nemzeti joghatóságokon kívül esik. Ez megosztott nemzetközi felelősséget feltételez. Az óceánokat érintő legtöbb probléma – például a túlzott kiaknázás, az éghajlatváltozás, a savasodás, a szennyezés és a biológiai sokféleség csökkenése – jellegénél fogva határokon átívelő kérdés, amely ezért közös fellépést igényel. Az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye, amelynek a 98/392/EK tanácsi határozat (18) értelmében az Unió is szerződő fele, számos joghatósági szabályt, intézményt és egyedi keretet hozott létre az óceánokon folytatott emberi tevékenység szabályozására és irányítására. Az utóbbi években globális konszenzus alakult ki azzal kapcsolatban, hogy az óceánok egyre fokozódó terhelésének kezelése érdekében a tengeri környezet és a tengereket érintő emberi tevékenységek hatékonyabb irányítására van szükség. |
| --- | --- |

(47)

Az óceánok területének 60 %-a a nemzeti joghatóságokon kívül esik. Ez megosztott nemzetközi felelősséget feltételez. Az óceánokat érintő legtöbb probléma – például a túlzott kiaknázás, az éghajlatváltozás, a savasodás, a szennyezés és a biológiai sokféleség csökkenése – jellegénél fogva határokon átívelő kérdés, amely ezért közös fellépést igényel. Az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye, amelynek a 98/392/EK tanácsi határozat (18) értelmében az Unió is szerződő fele, számos joghatósági szabályt, intézményt és egyedi keretet hozott létre az óceánokon folytatott emberi tevékenység szabályozására és irányítására. Az utóbbi években globális konszenzus alakult ki azzal kapcsolatban, hogy az óceánok egyre fokozódó terhelésének kezelése érdekében a tengeri környezet és a tengereket érintő emberi tevékenységek hatékonyabb irányítására van szükség.

| (48) | Globális szereplőként az Unió határozottan elkötelezte magát a nemzetközi óceánpolitikai irányítás előmozdítása iránt, összhangban a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című, 2016. november 10-i közös közleményével. Az Unió óceánpolitikai irányításra vonatkozó politikája az óceánokat integrált módon kezeli. A nemzetközi óceánpolitikai irányítás nem csupán a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és különösen a 14. fenntartható fejlődési cél elérése szempontjából bír központi jelentőséggel, hanem abból a szempontból is, hogy a jövő generációi számára biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok legyenek biztosíthatók. Az Uniónak teljesítenie kell ezeket a nemzetközi kötelezettségvállalásokat, valamint bilaterális, regionális és multilaterális szinten elő kell mozdítania a nemzetközi óceánpolitikai irányítás javítását, ideértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzését, megakadályozását és felszámolását, a nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretének fejlesztését, az óceánokra és tengerekre nehezedő terhelés mérséklését, a fenntartható kék gazdaság feltételeinek megteremtését, valamint a nemzetközi óceánkutatás és az óceánokkal kapcsolatos adatok megerősítését. |
| --- | --- |

(48)

Globális szereplőként az Unió határozottan elkötelezte magát a nemzetközi óceánpolitikai irányítás előmozdítása iránt, összhangban a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című, 2016. november 10-i közös közleményével. Az Unió óceánpolitikai irányításra vonatkozó politikája az óceánokat integrált módon kezeli. A nemzetközi óceánpolitikai irányítás nem csupán a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és különösen a 14. fenntartható fejlődési cél elérése szempontjából bír központi jelentőséggel, hanem abból a szempontból is, hogy a jövő generációi számára biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok legyenek biztosíthatók. Az Uniónak teljesítenie kell ezeket a nemzetközi kötelezettségvállalásokat, valamint bilaterális, regionális és multilaterális szinten elő kell mozdítania a nemzetközi óceánpolitikai irányítás javítását, ideértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzését, megakadályozását és felszámolását, a nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretének fejlesztését, az óceánokra és tengerekre nehezedő terhelés mérséklését, a fenntartható kék gazdaság feltételeinek megteremtését, valamint a nemzetközi óceánkutatás és az óceánokkal kapcsolatos adatok megerősítését.

| (49) | Az ETHAA keretében a nemzetközi óceánpolitikai irányítás előmozdítására hozott intézkedések célja a nemzetközi és regionális folyamatok, megállapodások, szabályok és intézmények átfogó keretének fejlesztése az óceánokon folytatott emberi tevékenység szabályozása és irányítása érdekében. Az ETHAA-nak támogatnia kell az Unió által a fenntartható halászati partnerségi megállapodások hatálya alá nem tartozó területek vonatkozásában különféle harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodásokat, valamint az Unió által a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek fizetendő kötelező tagsági hozzájárulásokat. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek finanszírozása továbbra is az Unió költségvetésének különböző részeiből történik. |
| --- | --- |

(49)

Az ETHAA keretében a nemzetközi óceánpolitikai irányítás előmozdítására hozott intézkedések célja a nemzetközi és regionális folyamatok, megállapodások, szabályok és intézmények átfogó keretének fejlesztése az óceánokon folytatott emberi tevékenység szabályozása és irányítása érdekében. Az ETHAA-nak támogatnia kell az Unió által a fenntartható halászati partnerségi megállapodások hatálya alá nem tartozó területek vonatkozásában különféle harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodásokat, valamint az Unió által a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek fizetendő kötelező tagsági hozzájárulásokat. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek finanszírozása továbbra is az Unió költségvetésének különböző részeiből történik.

| (50) | A biztonság és a védelem területén alapvető fontosságú a határellenőrzés és a tengeri védelem javítása. Az Európai Unió Tanácsa által 2014. június 24-én elfogadott európai uniós tengeri védelmi stratégia és a hozzá kapcsolódó, 2014. december 16-án elfogadott cselekvési terv értelmében az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti információmegosztás és európai határvédelmi és parti őrségi együttműködés kulcsfontosságú e célkitűzések teljesítéséhez. Éppen ezért az ETHAA-nak mind megosztott, mind közvetlen irányítás keretében támogatnia kell a tengerfelügyeletet és a parti őrségek közötti együttműködést többek között azáltal, hogy felszereléseket vásárol többcélú tengeri műveletekhez. Emellett lehetővé kell tennie az érintett ügynökségek számára, hogy a tengerfelügyelet és tengeri védelem területét érintő támogatások végrehajtása közvetett irányítás keretében történjen. |
| --- | --- |

(50)

A biztonság és a védelem területén alapvető fontosságú a határellenőrzés és a tengeri védelem javítása. Az Európai Unió Tanácsa által 2014. június 24-én elfogadott európai uniós tengeri védelmi stratégia és a hozzá kapcsolódó, 2014. december 16-án elfogadott cselekvési terv értelmében az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti információmegosztás és európai határvédelmi és parti őrségi együttműködés kulcsfontosságú e célkitűzések teljesítéséhez. Éppen ezért az ETHAA-nak mind megosztott, mind közvetlen irányítás keretében támogatnia kell a tengerfelügyeletet és a parti őrségek közötti együttműködést többek között azáltal, hogy felszereléseket vásárol többcélú tengeri műveletekhez. Emellett lehetővé kell tennie az érintett ügynökségek számára, hogy a tengerfelügyelet és tengeri védelem területét érintő támogatások végrehajtása közvetett irányítás keretében történjen.

| (51) | A megosztott irányítás keretében minden tagállamnak egyetlen programot kell kidolgoznia, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. A Bizottságnak értékelnie kell a programtervezeteket, figyelembe véve az ETHAA prioritásaihoz, valamint a reziliencia, a zöld átállás és a digitális átállás célkitűzéseihez való hozzájárulásuk maximalizálását. A programtervezetek értékelésekor a Bizottságnak figyelembe kell továbbá vennie azok hozzájárulását a fenntartható kisüzemi part menti halászat fejlesztéséhez, a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatósághoz, a KHP környezeti és társadalmi-gazdasági kihívásainak való megfeleléshez, a fenntartható kék gazdaság társadalmi-gazdasági teljesítményéhez, a tengeri ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, a tengeri hulladék csökkentéséhez, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz. |
| --- | --- |

(51)

A megosztott irányítás keretében minden tagállamnak egyetlen programot kell kidolgoznia, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. A Bizottságnak értékelnie kell a programtervezeteket, figyelembe véve az ETHAA prioritásaihoz, valamint a reziliencia, a zöld átállás és a digitális átállás célkitűzéseihez való hozzájárulásuk maximalizálását. A programtervezetek értékelésekor a Bizottságnak figyelembe kell továbbá vennie azok hozzájárulását a fenntartható kisüzemi part menti halászat fejlesztéséhez, a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatósághoz, a KHP környezeti és társadalmi-gazdasági kihívásainak való megfeleléshez, a fenntartható kék gazdaság társadalmi-gazdasági teljesítményéhez, a tengeri ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, a tengeri hulladék csökkentéséhez, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz.

| (52) | A regionalizációval összefüggésben, illetve abból a célból, hogy a tagállamokat a programok elkészítése során stratégiai megközelítés alkalmazására sarkallja, a Bizottságnak értékelnie kell a programtervezeteket, figyelembe véve adott esetben a Bizottság által készített regionális tengermedence-elemzést, amelyben meghatározza a KHP célkitűzéseinek teljesítése szempontjából releváns közös erősségeket és hiányosságokat. Az említett elemzésnek iránymutatásul kell szolgálnia mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság számára az egyes programok regionális kihívásokat és igényeket is érintő megtárgyalása során. |
| --- | --- |

(52)

A regionalizációval összefüggésben, illetve abból a célból, hogy a tagállamokat a programok elkészítése során stratégiai megközelítés alkalmazására sarkallja, a Bizottságnak értékelnie kell a programtervezeteket, figyelembe véve adott esetben a Bizottság által készített regionális tengermedence-elemzést, amelyben meghatározza a KHP célkitűzéseinek teljesítése szempontjából releváns közös erősségeket és hiányosságokat. Az említett elemzésnek iránymutatásul kell szolgálnia mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság számára az egyes programok regionális kihívásokat és igényeket is érintő megtárgyalása során.

| (53) | Az ETHAA által a tagállamokban elért eredményeket mutatók alapján kell értékelni. A tagállamoknak az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban jelentést kell tenniük a kitűzött mérföldkövek és célok teljesítése terén elért haladásról. E célból létre kell hozni egy monitoring- és értékelési keretet. |
| --- | --- |

(53)

Az ETHAA által a tagállamokban elért eredményeket mutatók alapján kell értékelni. A tagállamoknak az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban jelentést kell tenniük a kitűzött mérföldkövek és célok teljesítése terén elért haladásról. E célból létre kell hozni egy monitoring- és értékelési keretet.

| (54) | Az ETHAA által a környezetvédelmi és az éghajlatpolitikai célkitűzések megvalósításához az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban nyújtott támogatásra vonatkozó információszolgáltatás céljából létre kell hozni egy, a beavatkozási típusokon alapuló módszertant. E módszertan keretében külön súlyozni kell a nyújtott támogatásokat annak függvényében, hogy az egyes támogatások milyen mértékben járulnak hozzá a környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célkitűzésekhez. |
| --- | --- |

(54)

Az ETHAA által a környezetvédelmi és az éghajlatpolitikai célkitűzések megvalósításához az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban nyújtott támogatásra vonatkozó információszolgáltatás céljából létre kell hozni egy, a beavatkozási típusokon alapuló módszertant. E módszertan keretében külön súlyozni kell a nyújtott támogatásokat annak függvényében, hogy az egyes támogatások milyen mértékben járulnak hozzá a környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célkitűzésekhez.

| (55) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (19) (22) és (23) bekezdése alapján az ETHAA-t egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az ETHAA gyakorlatban kifejtett hatásai. |
| --- | --- |

(55)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (19) (22) és (23) bekezdése alapján az ETHAA-t egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az ETHAA gyakorlatban kifejtett hatásai.

| (56) | A Bizottságnak tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket kell végeznie az ETHAA-hoz, valamint az az alapján végzett intézkedésekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan. Az ETHAA számára elkülönített pénzügyi forrásoknak az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzá kell járulniuk, amennyiben azok kapcsolódnak az ETHAA prioritásaihoz. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottságnak tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket kell végeznie az ETHAA-hoz, valamint az az alapján végzett intézkedésekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan. Az ETHAA számára elkülönített pénzügyi forrásoknak az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzá kell járulniuk, amennyiben azok kapcsolódnak az ETHAA prioritásaihoz.

| (57) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20), valamint a 2988/95/EK, Euratom (21), a 2185/96/Euratom, EK (22) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (23) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak meg kell előzniük, fel kell tárniuk és hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett bármely szabálytalanságot, ideértve a csalást is. A tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottságnak bármely feltárt szabálytalanságról, ideértve a csalást is, és az ilyen szabálytalanságok tekintetében, illetve bármely OLAF-vizsgálat tekintetében hozott monitoring intézkedésekről. |
| --- | --- |

(57)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20), valamint a 2988/95/EK, Euratom (21), a 2185/96/Euratom, EK (22) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (23) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak meg kell előzniük, fel kell tárniuk és hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett bármely szabálytalanságot, ideértve a csalást is. A tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottságnak bármely feltárt szabálytalanságról, ideértve a csalást is, és az ilyen szabálytalanságok tekintetében, illetve bármely OLAF-vizsgálat tekintetében hozott monitoring intézkedésekről.

| (58) | Az uniós források felhasználása és az e forrásokkal való eredményes pénzgazdálkodás – és különösen a felhasznált pénzösszegek nyilvános ellenőrzésének megerősítése – tekintetében az átláthatóság fokozása érdekében bizonyos, az ETHAA keretében finanszírozott műveletekre vonatkozó információkat az (EU) 2021/1060 rendeletnek megfelelően közzé kell tenni egy tagállami weboldalon. Amikor a tagállamok az ETHAA keretében finanszírozott műveletekkel kapcsolatos információkat tesznek közzé, be kell tartaniuk a személyes adatok védelmére vonatkozóan az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (25) meghatározott szabályokat. |
| --- | --- |

(58)

Az uniós források felhasználása és az e forrásokkal való eredményes pénzgazdálkodás – és különösen a felhasznált pénzösszegek nyilvános ellenőrzésének megerősítése – tekintetében az átláthatóság fokozása érdekében bizonyos, az ETHAA keretében finanszírozott műveletekre vonatkozó információkat az (EU) 2021/1060 rendeletnek megfelelően közzé kell tenni egy tagállami weboldalon. Amikor a tagállamok az ETHAA keretében finanszírozott műveletekkel kapcsolatos információkat tesznek közzé, be kell tartaniuk a személyes adatok védelmére vonatkozóan az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (25) meghatározott szabályokat.

| (59) | E rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a kérelmek befogadhatósági kritériumai vonatkozásában a kérelem befogadhatatlanságát eredményező küszöbérték és a befogadhatatlansági időtartam megállapítása; a nyújtott támogatás súlyos jogsértések esetén történő visszafizettetésére vonatkozó szabályok; a befogadhatatlansági időtartam kezdő és záró időpontjai, valamint a befogadhatatlansági időtartam lerövidítésére vonatkozó feltételek; továbbá a legkülső régiók sajátos hátrányaiból eredő többletköltségek kiszámítására vonatkozó kritériumok meghatározása. E rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el további alapvető teljesítménymutatók bevezetése érdekében. Az 508/2014/EU rendelettel létrehozott rendszerről az e rendelettel létrehozott rendszerre történő zökkenőmentes áttérés elősegítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az átmeneti rendelkezések megállapítása révén történő kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(59)

E rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a kérelmek befogadhatósági kritériumai vonatkozásában a kérelem befogadhatatlanságát eredményező küszöbérték és a befogadhatatlansági időtartam megállapítása; a nyújtott támogatás súlyos jogsértések esetén történő visszafizettetésére vonatkozó szabályok; a befogadhatatlansági időtartam kezdő és záró időpontjai, valamint a befogadhatatlansági időtartam lerövidítésére vonatkozó feltételek; továbbá a legkülső régiók sajátos hátrányaiból eredő többletköltségek kiszámítására vonatkozó kritériumok meghatározása. E rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el további alapvető teljesítménymutatók bevezetése érdekében. Az 508/2014/EU rendelettel létrehozott rendszerről az e rendelettel létrehozott rendszerre történő zökkenőmentes áttérés elősegítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az átmeneti rendelkezések megállapítása révén történő kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (60) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: munkaprogramok; az energiahatékony technológiák azonosítása; a halászhajók hajtóműve által történő szén-dioxid-kibocsátás csökkenésének méréséhez szükséges módszertani elemek meghatározása; a rendkívüli események fennállása; a szabályok tagállamok általi be nem tartása olyan eseteinek meghatározása, amelyek a kifizetési határidő megszakítását eredményezhetik; a kifizetések abban az esetben történő felfüggesztése, ha a tagállam súlyosan megsérti az alkalmazandó szabályokat; pénzügyi korrekciók; a vonatkozó műveleti szintű végrehajtási adatok azonosítása és benyújtása. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (26) megfelelően kell gyakorolni, kivéve ami munkaprogramokat beleértve a technikai segítségnyújtást is – és a rendkívüli esemény fennállását illeti. |
| --- | --- |

(60)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: munkaprogramok; az energiahatékony technológiák azonosítása; a halászhajók hajtóműve által történő szén-dioxid-kibocsátás csökkenésének méréséhez szükséges módszertani elemek meghatározása; a rendkívüli események fennállása; a szabályok tagállamok általi be nem tartása olyan eseteinek meghatározása, amelyek a kifizetési határidő megszakítását eredményezhetik; a kifizetések abban az esetben történő felfüggesztése, ha a tagállam súlyosan megsérti az alkalmazandó szabályokat; pénzügyi korrekciók; a vonatkozó műveleti szintű végrehajtási adatok azonosítása és benyújtása. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (26) megfelelően kell gyakorolni, kivéve ami munkaprogramokat beleértve a technikai segítségnyújtást is – és a rendkívüli esemény fennállását illeti.

| (61) | A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésének megfelelően lehetővé kell tenni, hogy már megkezdett intézkedésre is odaítélhető legyen vissza nem térítendő támogatás, ha a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – nem számolhatók el. Az uniós támogatásokban bekövetkező, az Unió érdekeit esetlegesen sértő fennakadások elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozat a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdetén korlátozott ideig – kizárólag kellően indokolt esetben – rendelkezzen a tevékenységeknek és költségeknek a 2021-es pénzügyi év kezdetétől való támogathatóságáról, illetve elszámolhatóságáról, még abban az esetben is, ha azokat a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtása előtt hajtották végre, illetve azt megelőzően merültek fel. Ugyanezen okokból és azonos feltételek mellett a működési támogatások tekintetében el kell térni a költségvetési rendelet 193. cikkének (4) bekezdésétől. |
| --- | --- |

(61)

A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésének megfelelően lehetővé kell tenni, hogy már megkezdett intézkedésre is odaítélhető legyen vissza nem térítendő támogatás, ha a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – nem számolhatók el. Az uniós támogatásokban bekövetkező, az Unió érdekeit esetlegesen sértő fennakadások elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozat a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdetén korlátozott ideig – kizárólag kellően indokolt esetben – rendelkezzen a tevékenységeknek és költségeknek a 2021-es pénzügyi év kezdetétől való támogathatóságáról, illetve elszámolhatóságáról, még abban az esetben is, ha azokat a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtása előtt hajtották végre, illetve azt megelőzően merültek fel. Ugyanezen okokból és azonos feltételek mellett a működési támogatások tekintetében el kell térni a költségvetési rendelet 193. cikkének (4) bekezdésétől.

| (62) | Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelmük és hatásuk miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(62)

Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelmük és hatásuk miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (63) | Az érintett szakpolitikai területen nyújtott támogatás folytonosságának biztosítása és a végrehajtásnak a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdetétől való lehetővé tétele érdekében a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatás tekintetében rendelkezni kell e rendelet visszamenőleges hatályú, 2021. január 1-jétől történő alkalmazásáról. Következésképpen e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(63)

Az érintett szakpolitikai területen nyújtott támogatás folytonosságának biztosítása és a végrehajtásnak a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdetétől való lehetővé tétele érdekében a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatás tekintetében rendelkezni kell e rendelet visszamenőleges hatályú, 2021. január 1-jétől történő alkalmazásáról. Következésképpen e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS KERET

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra létrehozza az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapot (a továbbiakban: az ETHAA). Az ETHAA időtartama a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret időtartamához igazodik. E rendelet megállapítja az ETHAA prioritásait, az ETHAA költségvetését, valamint az uniós finanszírozás nyújtására vonatkozó konkrét szabályokat, kiegészítve ezzel az (EU) 2021/1060 rendeletnek az ETHAA-ra vonatkozó általános szabályait.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában és e cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az 1380/2013/EU rendelet 4. cikkében, az 1379/2013/EU rendelet 5. cikkében, az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkében, az (EU) 2021/523 rendelet 2. cikkében és az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikkében említett fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

(2)   E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „közös információmegosztási környezet” vagy „CISE”: a tengerfelügyeletben részt vevő hatóságok közötti, ágazatokon átívelő és határokon átnyúló információcsere támogatására kifejlesztett rendszerekből álló környezet, amelynek célja, hogy a hatóságok pontosabb információkkal rendelkezzenek a tengereken folyó tevékenységekről; |
| --- | --- |

1.

„közös információmegosztási környezet” vagy „CISE”: a tengerfelügyeletben részt vevő hatóságok közötti, ágazatokon átívelő és határokon átnyúló információcsere támogatására kifejlesztett rendszerekből álló környezet, amelynek célja, hogy a hatóságok pontosabb információkkal rendelkezzenek a tengereken folyó tevékenységekről;

| 2. | „parti őrség”: a parti őrségi feladatokat ellátó nemzeti hatóságok, amelyeknek a feladatai felölelik a tengerészeti biztonságot, a tengeri védelmet, a tengeri vámügyi tevékenységeket, a tiltott kereskedelem és csempészet megelőzését és visszaszorítását, az ezzel összefüggő tengeri bűnüldözést, a tengeri határellenőrzést, a tengerfelügyeletet, a tengeri környezet védelmét, a kutatást és mentést, a baleseti- és katasztrófareagálást, a halászati ellenőrzést és felügyeletet, valamint az ezekkel kapcsolatos egyéb tevékenységeket; |
| --- | --- |

2.

„parti őrség”: a parti őrségi feladatokat ellátó nemzeti hatóságok, amelyeknek a feladatai felölelik a tengerészeti biztonságot, a tengeri védelmet, a tengeri vámügyi tevékenységeket, a tiltott kereskedelem és csempészet megelőzését és visszaszorítását, az ezzel összefüggő tengeri bűnüldözést, a tengeri határellenőrzést, a tengerfelügyeletet, a tengeri környezet védelmét, a kutatást és mentést, a baleseti- és katasztrófareagálást, a halászati ellenőrzést és felügyeletet, valamint az ezekkel kapcsolatos egyéb tevékenységeket;

| 3. | „európai tengeri megfigyelési és adathálózat” vagy „EMODnet”: tengeri adatokat és metaadatokat gyűjtő partnerség, amelynek célja, hogy biztosított minőségű, interoperábilis és harmonizált tengeri adatokat kínálva könnyebben elérhetővé és használhatóvá tegye ezeket a fragmentált forrásokat a köz- és magánszektorbeli felhasználók számára; |
| --- | --- |

3.

„európai tengeri megfigyelési és adathálózat” vagy „EMODnet”: tengeri adatokat és metaadatokat gyűjtő partnerség, amelynek célja, hogy biztosított minőségű, interoperábilis és harmonizált tengeri adatokat kínálva könnyebben elérhetővé és használhatóvá tegye ezeket a fragmentált forrásokat a köz- és magánszektorbeli felhasználók számára;

| 4. | „felderítő halászat”: egy adott területen végzett bármely kereskedelmi célú, annak érdekében folytatott halászati művelet, hogy megvizsgálják a halászati erőforrásoknak az adott területen kereskedelmi céllal korábban nem halászott halállományok tekintetében történő rendszeres, hosszú távú kiaknázásának jövedelmező voltát és biológiai fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

4.

„felderítő halászat”: egy adott területen végzett bármely kereskedelmi célú, annak érdekében folytatott halászati művelet, hogy megvizsgálják a halászati erőforrásoknak az adott területen kereskedelmi céllal korábban nem halászott halállományok tekintetében történő rendszeres, hosszú távú kiaknázásának jövedelmező voltát és biológiai fenntarthatóságát;

| 5. | „halász”: minden olyan természetes személy, aki az érintett tagállam által elismerten kereskedelmi célú halászati tevékenységet folytat; |
| --- | --- |

5.

„halász”: minden olyan természetes személy, aki az érintett tagállam által elismerten kereskedelmi célú halászati tevékenységet folytat;

| 6. | „belvízi halászat”: a szárazföldi vizeken hajókkal vagy egyéb – többek közt a jéghalászatra használt – eszközökkel, kereskedelmi célból végzett halászati tevékenységek; |
| --- | --- |

6.

„belvízi halászat”: a szárazföldi vizeken hajókkal vagy egyéb – többek közt a jéghalászatra használt – eszközökkel, kereskedelmi célból végzett halászati tevékenységek;

| 7. | „nemzetközi óceánpolitikai irányítás”: az Unió azon kezdeményezése, amellyel javítani kívánja a nemzetközi és regionális folyamatok, megállapodások, intézkedések, szabályok és intézmények keretét, mégpedig egy koherens, ágazatokon átívelő és szabályokon alapuló megközelítés révén, az óceánok és tengerek egészségének, biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

„nemzetközi óceánpolitikai irányítás”: az Unió azon kezdeményezése, amellyel javítani kívánja a nemzetközi és regionális folyamatok, megállapodások, intézkedések, szabályok és intézmények keretét, mégpedig egy koherens, ágazatokon átívelő és szabályokon alapuló megközelítés révén, az óceánok és tengerek egészségének, biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének a biztosítása érdekében;

| 8. | „kirakodóhely”: az (EU) 2017/352 európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 2. cikkének 16. pontjában meghatározottak szerinti tengeri kikötőtől eltérő olyan hely, amelyet a tagállam hivatalosan elismer, amelynek használata nem korlátozódik a tulajdonosára, és amelyet elsősorban kisüzemi part menti halászhajók általi kirakodások céljára használnak; |
| --- | --- |

8.

„kirakodóhely”: az (EU) 2017/352 európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 2. cikkének 16. pontjában meghatározottak szerinti tengeri kikötőtől eltérő olyan hely, amelyet a tagállam hivatalosan elismer, amelynek használata nem korlátozódik a tulajdonosára, és amelyet elsősorban kisüzemi part menti halászhajók általi kirakodások céljára használnak;

| 9. | „tengerpolitika”: uniós szakpolitika, amelynek célja az integrált és koherens döntéshozatal előmozdítása, hogy ezáltal a következetes, tengeri vonatkozású politikák és megfelelő nemzetközi együttműködés révén maximalizálható legyen az Unió – és különösen a part menti és szigetjellegű térségek, a legkülső régiók, valamint a fenntartható kék gazdasági ágazatok – fenntartható fejlődése, gazdasági növekedése és társadalmi kohéziója; |
| --- | --- |

9.

„tengerpolitika”: uniós szakpolitika, amelynek célja az integrált és koherens döntéshozatal előmozdítása, hogy ezáltal a következetes, tengeri vonatkozású politikák és megfelelő nemzetközi együttműködés révén maximalizálható legyen az Unió – és különösen a part menti és szigetjellegű térségek, a legkülső régiók, valamint a fenntartható kék gazdasági ágazatok – fenntartható fejlődése, gazdasági növekedése és társadalmi kohéziója;

| 10. | „tengeri védelem és tengerfelügyelet”: annak érdekében végzett tevékenységek, hogy átfogó módon felmérhető, szükség esetén megelőzhető, valamint kezelhető legyen a tengeri területekkel kapcsolatos valamennyi olyan esemény és intézkedés, amely hatással lehet a tengerészeti biztonságra és a tengeri védelemre, a bűnüldözésre, a védelemre, a határellenőrzésre, a tengeri környezet védelmére, a halászati ellenőrzésre és az Unió kereskedelmi és gazdasági érdekeire; |
| --- | --- |

10.

„tengeri védelem és tengerfelügyelet”: annak érdekében végzett tevékenységek, hogy átfogó módon felmérhető, szükség esetén megelőzhető, valamint kezelhető legyen a tengeri területekkel kapcsolatos valamennyi olyan esemény és intézkedés, amely hatással lehet a tengerészeti biztonságra és a tengeri védelemre, a bűnüldözésre, a védelemre, a határellenőrzésre, a tengeri környezet védelmére, a halászati ellenőrzésre és az Unió kereskedelmi és gazdasági érdekeire;

| 11. | „tengeri területrendezés”: az a folyamat, amelynek során az érintett tagállami hatóságok – ökológiai, gazdasági és társadalmi célkitűzések elérése érdekében – elemzik és megszervezik a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységeket; |
| --- | --- |

11.

„tengeri területrendezés”: az a folyamat, amelynek során az érintett tagállami hatóságok – ökológiai, gazdasági és társadalmi célkitűzések elérése érdekében – elemzik és megszervezik a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységeket;

| 12. | „közjogi szerv”: állami, regionális vagy helyi hatóságok, közjogi intézmények, illetve egy vagy több ilyen hatóság vagy egy vagy több ilyen szerv alkotta társulások; |
| --- | --- |

12.

„közjogi szerv”: állami, regionális vagy helyi hatóságok, közjogi intézmények, illetve egy vagy több ilyen hatóság vagy egy vagy több ilyen szerv alkotta társulások;

| 13. | „tengermedence-stratégia”: olyan integrált keret, amely a tagállamok, és adott esetben harmadik országok előtt álló, egy adott tengermedencében vagy egy vagy több tengermedencerészben felmerülő tengeri és tengerészeti kihívásoknak a kezelését, valamint az együttműködésnek és a koordinációnak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósítása érdekében történő előmozdítását szolgálja. A tengermedence-stratégiát a Bizottság dolgozza ki az érintett tagállamokkal és harmadik országokkal, azok régióival és szükség esetén egyéb érdekelt felekkel együttműködésben; |
| --- | --- |

13.

„tengermedence-stratégia”: olyan integrált keret, amely a tagállamok, és adott esetben harmadik országok előtt álló, egy adott tengermedencében vagy egy vagy több tengermedencerészben felmerülő tengeri és tengerészeti kihívásoknak a kezelését, valamint az együttműködésnek és a koordinációnak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósítása érdekében történő előmozdítását szolgálja. A tengermedence-stratégiát a Bizottság dolgozza ki az érintett tagállamokkal és harmadik országokkal, azok régióival és szükség esetén egyéb érdekelt felekkel együttműködésben;

| 14. | „kisüzemi part menti halászat”:






  a) | 12 méter teljes hosszúságot el nem érő és az 1967/2006/EK tanácsi rendelet (28) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott vontatott halászfelszereléssel nem rendelkező, tengeri vagy belvízi halászhajóval folytatott halászati tevékenységek; vagy |
| --- | --- | --- |

14.

„kisüzemi part menti halászat”:

a)

12 méter teljes hosszúságot el nem érő és az 1967/2006/EK tanácsi rendelet (28) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott vontatott halászfelszereléssel nem rendelkező, tengeri vagy belvízi halászhajóval folytatott halászati tevékenységek; vagy

| b) | a partról történő halászatot folytató halászok – köztük a kagylóhalászok – által folytatott halászati tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

a partról történő halászatot folytató halászok – köztük a kagylóhalászok – által folytatott halászati tevékenységek;

| 15. | „fenntartható kék gazdaság”: a belső piacon végzett minden olyan ágazati és ágazatokon átívelő gazdasági tevékenység, amely az óceánokkal, tengerekkel, partvidékekkel és szárazföldi vizekkel kapcsolatos, kiterjed az Unió szigetjellegű és legkülső régióira és tenger nélküli országaira, valamint magában foglalja az olyan feltörekvő ágazatokat és az olyan nem piaci árukat és szolgáltatásokat, amelyek célja a környezeti, társadalmi és gazdasági fenntarthatóság hosszú távú biztosítása, és amelyek összhangban állnak a fenntartható fejlődési célokkal – és azok közül is mindenekelőtt a 14. fenntartható fejlődési céllal –, továbbá az Unió környezetvédelmi jogszabályaival. |
| --- | --- |

15.

„fenntartható kék gazdaság”: a belső piacon végzett minden olyan ágazati és ágazatokon átívelő gazdasági tevékenység, amely az óceánokkal, tengerekkel, partvidékekkel és szárazföldi vizekkel kapcsolatos, kiterjed az Unió szigetjellegű és legkülső régióira és tenger nélküli országaira, valamint magában foglalja az olyan feltörekvő ágazatokat és az olyan nem piaci árukat és szolgáltatásokat, amelyek célja a környezeti, társadalmi és gazdasági fenntarthatóság hosszú távú biztosítása, és amelyek összhangban állnak a fenntartható fejlődési célokkal – és azok közül is mindenekelőtt a 14. fenntartható fejlődési céllal –, továbbá az Unió környezetvédelmi jogszabályaival.

3. cikk

Prioritások

Az ETHAA feladata, hogy hozzájáruljon a KHP és az uniós tengerpolitika végrehajtásához. Prioritásai a következők:

| 1. | a fenntartható halászat támogatása és a vízi biológiai erőforrások helyreállításának és védelmének előmozdítása; |
| --- | --- |

1.

a fenntartható halászat támogatása és a vízi biológiai erőforrások helyreállításának és védelmének előmozdítása;

| 2. | a fenntartható akvakultúra-tevékenységeknek, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének előmozdítása, hozzájárulva ezáltal az Unión belüli élelmezésbiztonsághoz; |
| --- | --- |

2.

a fenntartható akvakultúra-tevékenységeknek, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének előmozdítása, hozzájárulva ezáltal az Unión belüli élelmezésbiztonsághoz;

| 3. | a fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztésének előmozdítása; |
| --- | --- |

3.

a fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztésének előmozdítása;

| 4. | a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítása. |
| --- | --- |

4.

a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítása.

Az ETHAA keretében nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a környezetvédelmi és az éghajlatváltozás mérséklésével, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításához. Ezt a hozzájárulást a IV. mellékletben foglalt módszertan szerint kell monitorozni.

II. FEJEZET

Pénzügyi keret

4. cikk

Költségvetés

(1)   Az ETHAA 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakban történő végrehajtását szolgáló pénzügyi keretösszeg folyó áron 6 108 000 000 EUR.

(2)   A pénzügyi keretösszegnek az ETHAA céljára az e rendelet II. címe alapján elkülönített részét megosztott irányítás keretében kell végrehajtani az (EU) 2021/1060 rendelettel és a költségvetési rendelet 63. cikkével összhangban.

(3)   A pénzügyi keretösszegnek az ETHAA céljára az e rendelet III. címe alapján elkülönített részét vagy közvetlenül a Bizottság hajtja végre a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, vagy pedig közvetett irányítás keretében kell végrehajtani az említett rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban.

5. cikk

A megosztott irányítás keretébe tartozó költségvetési források

(1)   A megosztott irányítás keretébe tartozó pénzügyi keretösszegnek a II. címben meghatározott része – az V. mellékletben foglalt éves bontásnak megfelelően – folyó áron 5 311 000 000 EUR.

(2)   A legkülső régiókban végzett műveletek esetében az V. mellékletben foglalt uniós pénzügyi támogatásból minden érintett tagállam legalább az alábbi összeget allokálja:

| a) | 102 000 000 EUR az Azori-szigetek és Madeira számára; |
| --- | --- |

a)

102 000 000 EUR az Azori-szigetek és Madeira számára;

| b) | 82 000 000 EUR a Kanári-szigetek számára; |
| --- | --- |

b)

82 000 000 EUR a Kanári-szigetek számára;

| c) | 131 000 000 EUR Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion és Saint-Martin számára. |
| --- | --- |

c)

131 000 000 EUR Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion és Saint-Martin számára.

(3)   A 24. cikkben említett ellentételezés nem haladhatja meg az e cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett allokációk bármelyikének 60 %-át, illetve a legkülső régiókra vonatkozó egyes cselekvési tervekben indokolt körülmények között annak 70 %-át.

(4)   A tagállamonként allokált uniós pénzügyi támogatás legalább 15 %-át az (EU) 2021/1060 rendelet 21. cikke (1) és (2) bekezdésével összhangban összeállított és benyújtott program keretében, az e rendelet 14. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egyedi célkitűzéshez kell hozzárendelni. Az uniós vizekhez hozzáféréssel nem rendelkező tagállamok alacsonyabb százalékos arányt is megállapíthatnak, ellenőrzési és adatgyűjtési feladataik mértéke szerint.

(5)   Az ETHAA által a 17–21. cikkben említett támogatáshoz tagállamonként allokált uniós pénzügyi támogatás együttesen nem haladhatja meg az alábbi küszöbértékek közül a magasabbikat:

| a) | 6 000 000 EUR; vagy |
| --- | --- |

a)

6 000 000 EUR; vagy

| b) | a tagállamonként allokált uniós pénzügyi támogatás 15 %-a. |
| --- | --- |

b)

a tagállamonként allokált uniós pénzügyi támogatás 15 %-a.

(6)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 36. és 37. cikkével összhangban az ETHAA valamely tagállam kezdeményezésére technikai segítséget nyújthat az ETHAA hatékony kezeléséhez és felhasználásához.

6. cikk

A megosztott irányítás keretébe tartozó források elosztása

A 5. cikk (1) bekezdésében említett tagállami kötelezettségvállalások céljára a 2021 és 2027 közötti időszakban rendelkezésre álló forrásokat az V. melléklet állapítja meg.

7. cikk

A közvetlen és közvetett irányítás keretébe tartozó költségvetési források

(1)   A pénzügyi keretösszeg közvetlen és közvetett irányítás keretébe tartozó része a III. címben meghatározottak szerint folyó áron 797 000 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg felhasználható az ETHAA végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra, így például előkészítő, monitoring, kontroll-, audit- és értékelési tevékenységekhez, a vállalati információtechnológiai rendszereket is ideértve.

Az ETHAA a Bizottság kezdeményezésére a pénzügyi keretösszegnek az 4. cikk (1) bekezdésében említett 1,5 %-os felső határáig támogathatja különösen az alábbiakat:

| a) | technikai segítségnyújtás e rendelet végrehajtásához az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkében említettek szerint; |
| --- | --- |

a)

technikai segítségnyújtás e rendelet végrehajtásához az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkében említettek szerint;

| b) | fenntartható halászati partnerségi megállapodások előkészítése, monitoringja és értékelése, valamint az Unió részvétele regionális halászati gazdálkodási szervezetekben; |
| --- | --- |

b)

fenntartható halászati partnerségi megállapodások előkészítése, monitoringja és értékelése, valamint az Unió részvétele regionális halászati gazdálkodási szervezetekben;

| c) | helyi akciócsoportokból álló, európai szintű hálózat létrehozása. |
| --- | --- |

c)

helyi akciócsoportokból álló, európai szintű hálózat létrehozása.

(3)   Az ETHAA támogatja az e rendelet végrehajtásához kapcsolódó tájékoztató és kommunikációs tevékenységek költségeit.

III. FEJEZET

Programozás

8. cikk

A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatáshoz kapcsolódó programozás

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 21. cikkével összhangban minden tagállam egyetlen programot készít az e rendelet 3. cikkében foglalt prioritások végrehajtása érdekében (a továbbiakban: a program).

A tagállamok a program elkészítése során adott esetben törekednek a regionális és/vagy helyi kihívások figyelembevételére, és az (EU) 2021/1060 rendelet 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban közreműködő szervezeteket jelölhetnek ki.

(2)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 5. cikkében foglalt szakpolitikai célkitűzések teljesítése céljából az e rendelet II. címe szerint nyújtott támogatást az e rendelet II. mellékletében foglalt prioritások és egyedi célkitűzések mentén kell megszervezni.

(3)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 22. cikkében említett elemeken túlmenően a programnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | helyzetelemzés az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és fenyegetések számbavételével, és annak meghatározása, hogy milyen igényeket kell kezelni az adott földrajzi területen, ideértve adott esetben a program szempontjából releváns tengermedencéket is; |
| --- | --- |

a)

helyzetelemzés az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és fenyegetések számbavételével, és annak meghatározása, hogy milyen igényeket kell kezelni az adott földrajzi területen, ideértve adott esetben a program szempontjából releváns tengermedencéket is;

| b) | adott esetben a 35. cikkben említett, a legkülső régiókra vonatkozó cselekvési tervek. |
| --- | --- |

b)

adott esetben a 35. cikkben említett, a legkülső régiókra vonatkozó cselekvési tervek.

(4)   Az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és fenyegetések számbavételével végzett, az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett helyzetelemzés során a tagállamok figyelembe veszik a kisüzemi part menti halászat sajátos igényeit, az (EU) 2021/1060 rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

A fenntartható kisüzemi part menti halászat fejlesztéséhez hozzájáruló egyedi célkitűzések tekintetében a tagállamok ismertetik az e célra figyelembe vett intézkedéstípusokat, az (EU) 2021/1060 rendelet 22. cikke (3) bekezdése d) pontjának i. alpontjában és V. mellékletében foglaltak szerint.

Az irányító hatóságnak törekednie kell arra, hogy lehetséges egyszerűsítési intézkedések – mint például a kérelmek egyszerűsített formanyomtatványának – kialakítása céljával figyelembe vegye a kisüzemi part menti halászatot folytató piaci szereplők sajátosságait.

(5)   A Bizottság a programot az (EU) 2021/1060 rendelet 23. cikkével összhangban értékeli. Az értékelésében a Bizottság különösen az alábbi szempontokat veszi figyelembe:

| a) | a program által a 3. cikkben foglalt prioritásokhoz, továbbá a rezilienciára, valamint a zöld és a digitális átállásra vonatkozó célkitűzéshez nyújtott hozzájárulásnak a maximalizálása, egyebek mellett innovatív megoldások széles skáláján keresztül; |
| --- | --- |

a)

a program által a 3. cikkben foglalt prioritásokhoz, továbbá a rezilienciára, valamint a zöld és a digitális átállásra vonatkozó célkitűzéshez nyújtott hozzájárulásnak a maximalizálása, egyebek mellett innovatív megoldások széles skáláján keresztül;

| b) | a program hozzájárulása a fenntartható kisüzemi part menti halászat fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

b)

a program hozzájárulása a fenntartható kisüzemi part menti halászat fejlesztéséhez;

| c) | a program hozzájárulása a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatósághoz; |
| --- | --- |

c)

a program hozzájárulása a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatósághoz;

| d) | a flották halászati kapacitása és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly, amint arról a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésével összhangban évente jelentést tesznek; |
| --- | --- |

d)

a flották halászati kapacitása és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly, amint arról a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésével összhangban évente jelentést tesznek;

| e) | adott esetben az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint elfogadott többéves irányítási tervek, az 1967/2006/EK rendelet 19. cikke szerint elfogadott irányítási tervek, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott azon ajánlások, amelyek kötik az Uniót; |
| --- | --- |

e)

adott esetben az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint elfogadott többéves irányítási tervek, az 1967/2006/EK rendelet 19. cikke szerint elfogadott irányítási tervek, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott azon ajánlások, amelyek kötik az Uniót;

| f) | az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkében említett kirakodási kötelezettség végrehajtása; |
| --- | --- |

f)

az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkében említett kirakodási kötelezettség végrehajtása;

| g) | a fenntartható kék gazdaság társadalmi-gazdasági teljesítményével kapcsolatos legújabb kutatási eredmények, különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban; |
| --- | --- |

g)

a fenntartható kék gazdaság társadalmi-gazdasági teljesítményével kapcsolatos legújabb kutatási eredmények, különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban;

| h) | adott esetben a Bizottság által készített, a regionális tengermedencékre vonatkozó elemzések, amelyek tartalmazzák, hogy melyek az egyes tengermedencék közös erősségei és gyengeségei a KHP 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében foglaltak szerinti célkitűzéseinek az elérése szempontjából; |
| --- | --- |

h)

adott esetben a Bizottság által készített, a regionális tengermedencékre vonatkozó elemzések, amelyek tartalmazzák, hogy melyek az egyes tengermedencék közös erősségei és gyengeségei a KHP 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében foglaltak szerinti célkitűzéseinek az elérése szempontjából;

| i) | a program hozzájárulása a tengeri ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, a Natura 2000-hez kapcsolódó támogatásnak pedig összhangban kell állnia a 92/43/EGK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó tervvel; |
| --- | --- |

i)

a program hozzájárulása a tengeri ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, a Natura 2000-hez kapcsolódó támogatásnak pedig összhangban kell állnia a 92/43/EGK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó tervvel;

| j) | a program hozzájárulása a tengeri hulladék csökkentéséhez, összhangban az (EU) 2019/904 európai parlament és tanácsi irányelvvel (29); |
| --- | --- |

j)

a program hozzájárulása a tengeri hulladék csökkentéséhez, összhangban az (EU) 2019/904 európai parlament és tanácsi irányelvvel (29);

| k) | a program hozzájárulása az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz. |
| --- | --- |

k)

a program hozzájárulása az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz.

9. cikk

A közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatás programozása

A III. cím végrehajtása érdekében a Bizottság a munkaprogramok meghatározásáról szóló végrehajtási jogi aktusokat fogad el. A munkaprogramok adott esetben meghatározzák az 56. cikkben említett vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. Az említett végrehajtási jogi aktusokat – a technikai segítségnyújtásra vonatkozóak kivételével – a 63. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

II. CÍM

MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

I. FEJEZET

Általános támogatási alapelvek

10. cikk

Állami támogatás

(1)   E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke alkalmazandó a tagállamok által a halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások részére nyújtott támogatásokra.

(2)   Az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke mindazonáltal nem alkalmazandó a tagállamok által az e rendelet szerint teljesített és az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá tartozó kifizetésekre.

(3)   Azokat a nemzeti rendelkezéseket, amelyek a (2) bekezdésben említett kifizetések tekintetében az e rendelet rendelkezésein túlmutató állami finanszírozást határoznak meg, összességében az (1) bekezdés szerint kell kezelni.

(4)   Az EUMSZ I. mellékletében felsorolt azon halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozóan, amelyekre a Szerződés 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, a Bizottság az EUMSZ 108. cikkével összhangban működési támogatást engedélyezhet az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók halászati és akvakultúra-termékeket termelő, feldolgozó és forgalmazó ágazatai tekintetében, az ezekben a régiókban jellemző, az elszigeteltségből, szigetjellegből vagy a távoli fekvésből fakadó nehézségek enyhítése céljából.

11. cikk

A kérelmek befogadhatósága

(1)   A piaci szereplő által benyújtott támogatási kérelem az e cikk (4) bekezdése alapján meghatározott ideig nem fogadható be, ha az illetékes hatóság megállapította, hogy az érintett piaci szereplő:

| a) | az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (30) 42. cikke vagy az 1224/2009/EK rendelet 90. cikke szerinti, vagy az Európai Parlament és a Tanács által a KHP keretében elfogadott egyéb jogszabály szerinti súlyos jogsértéseket követett el; |
| --- | --- |

a)

az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (30) 42. cikke vagy az 1224/2009/EK rendelet 90. cikke szerinti, vagy az Európai Parlament és a Tanács által a KHP keretében elfogadott egyéb jogszabály szerinti súlyos jogsértéseket követett el;

| b) | az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós jegyzékében szereplő halászhajók vagy az említett rendelet 33. cikkében meghatározottak szerint nem együttműködő harmadik országnak minősülő ország lobogója alatt közlekedő hajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintett; vagy |
| --- | --- |

b)

az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós jegyzékében szereplő halászhajók vagy az említett rendelet 33. cikkében meghatározottak szerint nem együttműködő harmadik országnak minősülő ország lobogója alatt közlekedő hajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintett; vagy

| c) | elkövette a 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) 3. és 4. cikkében meghatározott, a környezettel kapcsolatos bűncselekmények valamelyikét, amennyiben a támogatási kérelmet az e rendelet 27. cikke szerint nyújtották be. |
| --- | --- |

c)

elkövette a 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) 3. és 4. cikkében meghatározott, a környezettel kapcsolatos bűncselekmények valamelyikét, amennyiben a támogatási kérelmet az e rendelet 27. cikke szerint nyújtották be.

(2)   Ha az e cikk (1) bekezdésében említett esetek bármelyike előfordul a támogatási kérelem benyújtásától a végső kifizetést követő ötéves időszakban, akkor az ETHAA-ból az említett kérelemhez kapcsolódóan nyújtott támogatást e rendelet 44. cikkével és az (EU) 2021/1060 rendelet 103. cikkével összhangban vissza kell fizettetni a piaci szereplővel.

(3)   Az érintett tagállammal kötött partnerségi megállapodásban meghatározott, messzebb ható nemzeti jogszabályok sérelme nélkül, valamely piaci szereplő által benyújtott támogatási kérelem nem fogadható be az e cikk (4) bekezdése alapján meghatározott ideig, ha az érintett illetékes hatóság jogerős határozatban megállapította, hogy a piaci szereplő az (EU) 2017/1371 irányelv 3. cikke értelmében vett csalást követett el az ETHA vagy az ETHAA összefüggésében.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 62. cikknek megfelelően, az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:

| a) | a kérelem befogadhatatlanságát eredményező küszöbérték, valamint az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett befogadhatatlansági időtartam megállapítása; ezen időtartamnak arányosnak kell lennie az elkövetett súlyos jogsértések, bűncselekmények vagy csalás jellegét, súlyosságát, időtartamát, illetve ismétlődését tekintve, és legalább egy évnek kell lennie; |
| --- | --- |

a)

a kérelem befogadhatatlanságát eredményező küszöbérték, valamint az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett befogadhatatlansági időtartam megállapítása; ezen időtartamnak arányosnak kell lennie az elkövetett súlyos jogsértések, bűncselekmények vagy csalás jellegét, súlyosságát, időtartamát, illetve ismétlődését tekintve, és legalább egy évnek kell lennie;

| b) | e rendelet 44. cikkével és az (EU) 2021/1060 rendelet 103. cikkével összhangban, a nyújtott támogatás e cikk (2) bekezdése szerinti visszafizettetésére vonatkozó szabályok, amelyeknek arányosaknak kell lenniük az elkövetett súlyos jogsértések vagy bűncselekmények jellegét, súlyosságát, időtartamát és ismétlődését tekintve; |
| --- | --- |

b)

e rendelet 44. cikkével és az (EU) 2021/1060 rendelet 103. cikkével összhangban, a nyújtott támogatás e cikk (2) bekezdése szerinti visszafizettetésére vonatkozó szabályok, amelyeknek arányosaknak kell lenniük az elkövetett súlyos jogsértések vagy bűncselekmények jellegét, súlyosságát, időtartamát és ismétlődését tekintve;

| c) | az (1) és a (3) bekezdésben említett időszakok vonatkozó kezdő és záró időpontjai, valamint a befogadhatatlansági időtartam lerövidítésére vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

c)

az (1) és a (3) bekezdésben említett időszakok vonatkozó kezdő és záró időpontjai, valamint a befogadhatatlansági időtartam lerövidítésére vonatkozó feltételek.

(5)   A tagállamok nemzeti szabályaikkal összhangban a (4) bekezdés szerint meghatározottnál hosszabb befogadhatatlansági időtartamot is alkalmazhatnak. A tagállamok a belvízi halászatot folytató olyan piaci szereplők által benyújtott támogatási kérelmekre is alkalmazhatnak befogadhatatlansági időszakot, akik a nemzeti szabályok értelmében súlyos jogsértéseket követtek el.

(6)   A tagállamoknak előírják, hogy az ETHAA keretében támogatási kérelmet benyújtó piaci szereplők adjanak át az irányító hatóságnak egy aláírt nyilatkozatot, amelyben megerősítik, hogy az e cikk (1) és (3) bekezdésében felsorolt esetek egyike sem vonatkozik rájuk. A tagállamok a kérelem jóváhagyása előtt az 1224/2009/EK rendelet 93. cikkében említett, a jogsértések nemzeti nyilvántartása szerint rendelkezésre álló információk vagy bármely más rendelkezésre álló adat alapján ellenőrzik a nyilatkozat helytállóságát.

Az e bekezdés első albekezdésében említett ellenőrzés céljából a tagállamok valamely más tagállam kérésére rendelkezésre bocsátják az 1224/2009/EK rendelet 93. cikkében említett, a jogsértések nemzeti nyilvántartásában foglalt információkat.

12. cikk

Az ETHAA-ból megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra való jogosultság

(1)   A kiadások elszámolhatóságára vonatkozóan az (EU) 2021/1060 rendeletben megállapított szabályok sérelme nélkül a tagállamok az e cím szerinti támogatásra választhatnak ki olyan műveleteket, amelyek:

| a) | a 8. cikk (2) bekezdésében foglalt prioritások és egyedi célkitűzések hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (2) bekezdésében foglalt prioritások és egyedi célkitűzések hatálya alá tartoznak;

| b) | nem minősülnek a 13. cikk szerinti nem támogatható műveletnek; valamint |
| --- | --- |

b)

nem minősülnek a 13. cikk szerinti nem támogatható műveletnek; valamint

| c) | összhangban vannak az alkalmazandó uniós joggal. |
| --- | --- |

c)

összhangban vannak az alkalmazandó uniós joggal.

(2)   Az ETHAA keretében támogatni lehet olyan fedélzeti beruházásokat, amelyekre szükség van a (EU) 2017/159 irányelv szerinti fakultatív rendelkezések foganatosítása érdekében a tagállamok által bevezetett követelményeknek való megfeleléshez.

13. cikk

Nem támogatható műveletek, illetve nem elszámolható kiadások

Az alábbi műveletek nem támogathatók, illetve az alábbi kiadások nem számolhatók el az ETHAA keretében:

| a) | a halászhajó halászati kapacitását növelő műveletek, amennyiben a 19. cikk másként nem rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a halászhajó halászati kapacitását növelő műveletek, amennyiben a 19. cikk másként nem rendelkezik;

| b) | olyan berendezés beszerzése, amely növeli a halászhajó halfelderítő képességét; |
| --- | --- |

b)

olyan berendezés beszerzése, amely növeli a halászhajó halfelderítő képességét;

| c) | halászhajók építése, beszerzése vagy importálása, amennyiben a 17. cikk másként nem rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

halászhajók építése, beszerzése vagy importálása, amennyiben a 17. cikk másként nem rendelkezik;

| d) | halászhajók átadása harmadik országok részére vagy valamely harmadik ország lobogójára történő átlobogózása többek között oly módon, hogy közös vállalkozást hoznak létre harmadik országbeli partnerekkel; |
| --- | --- |

d)

halászhajók átadása harmadik országok részére vagy valamely harmadik ország lobogójára történő átlobogózása többek között oly módon, hogy közös vállalkozást hoznak létre harmadik országbeli partnerekkel;

| e) | halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése vagy végleges beszüntetése, amennyiben a 20. és a 21. cikk másként nem rendelkezik; |
| --- | --- |

e)

halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése vagy végleges beszüntetése, amennyiben a 20. és a 21. cikk másként nem rendelkezik;

| f) | felderítő halászat; |
| --- | --- |

f)

felderítő halászat;

| g) | vállalkozás tulajdonjogának átruházása; |
| --- | --- |

g)

vállalkozás tulajdonjogának átruházása;

| h) | közvetlen állománypótlás, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állomány-visszatelepítési vagy más állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti visszatelepítés esetén; |
| --- | --- |

h)

közvetlen állománypótlás, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állomány-visszatelepítési vagy más állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti visszatelepítés esetén;

| i) | új kikötők vagy új árverési csarnokok építése, kivéve az új kirakodóhelyek építését; |
| --- | --- |

i)

új kikötők vagy új árverési csarnokok építése, kivéve az új kirakodóhelyek építését;

| j) | olyan piaci intervenciós mechanizmusok, amelyek célja halászati vagy akvakultúra-termékek ideiglenes vagy végleges visszavonása a piacról a kínálat csökkentése, és ezáltal az árcsökkenés megelőzése vagy az árak emelése érdekében, amennyiben a 26. cikk (2) bekezdése másként nem rendelkezik; |
| --- | --- |

j)

olyan piaci intervenciós mechanizmusok, amelyek célja halászati vagy akvakultúra-termékek ideiglenes vagy végleges visszavonása a piacról a kínálat csökkentése, és ezáltal az árcsökkenés megelőzése vagy az árak emelése érdekében, amennyiben a 26. cikk (2) bekezdése másként nem rendelkezik;

| k) | a halászhajók fedélzetén végrehajtott olyan beruházások, amelyekre szükség van a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő uniós jogban előírt követelmények betartásához – ideértve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek összefüggésében az Unióra háruló kötelezettségekből eredő követelményeket –, amennyiben a 22. cikk másként nem rendelkezik; |
| --- | --- |

k)

a halászhajók fedélzetén végrehajtott olyan beruházások, amelyekre szükség van a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő uniós jogban előírt követelmények betartásához – ideértve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek összefüggésében az Unióra háruló kötelezettségekből eredő követelményeket –, amennyiben a 22. cikk másként nem rendelkezik;

| l) | olyan halászhajók fedélzetén végrehajtott beruházások, amelyek a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári évben kevesebb, mint 60 napot töltöttek halászati tevékenységek végzésével; |
| --- | --- |

l)

olyan halászhajók fedélzetén végrehajtott beruházások, amelyek a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári évben kevesebb, mint 60 napot töltöttek halászati tevékenységek végzésével;

| m) | halászhajó fő- vagy segédhajtóművének cseréje vagy korszerűsítése, amennyiben a 18. cikk másként nem rendelkezik. |
| --- | --- |

m)

halászhajó fő- vagy segédhajtóművének cseréje vagy korszerűsítése, amennyiben a 18. cikk másként nem rendelkezik.

II. FEJEZET

1. prioritás: A fenntartható halászat támogatása és a vízi biológiai erőforrások helyreállításának és védelmének előmozdítása

1. szakasz

A támogatás köre

14. cikk

Egyedi célkitűzések

(1)   Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak olyan beavatkozásokra kell vonatkoznia, amelyek a következő egyedi célkitűzések közül egy vagy több teljesítése révén hozzájárulnak a KHP tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósításához:

| a) | a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható halászati tevékenységek megerősítése; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható halászati tevékenységek megerősítése;

| b) | az energiahatékonyság növelése és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése a halászhajók hajtóművének cseréje vagy korszerűsítése révén; |
| --- | --- |

b)

az energiahatékonyság növelése és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése a halászhajók hajtóművének cseréje vagy korszerűsítése révén;

| c) | a halászati kapacitás halászati lehetőségekhez való hozzáigazításának előmozdítása a halászati tevékenységek végleges beszüntetése esetén, ideiglenes szüneteltetésük esetén pedig a tisztességes életszínvonal elősegítése; |
| --- | --- |

c)

a halászati kapacitás halászati lehetőségekhez való hozzáigazításának előmozdítása a halászati tevékenységek végleges beszüntetése esetén, ideiglenes szüneteltetésük esetén pedig a tisztességes életszínvonal elősegítése;

| d) | a hatékony halászati ellenőrzésnek és végrehajtásnak – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is beleértve –, valamint a tudásalapú döntéshozatal számára megbízható adatok rendelkezésre állásának az előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

a hatékony halászati ellenőrzésnek és végrehajtásnak – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is beleértve –, valamint a tudásalapú döntéshozatal számára megbízható adatok rendelkezésre állásának az előmozdítása;

| e) | egyenlő versenyfeltételek előmozdítása a legkülső régiókból származó halászati és akvakultúra-termékek esetében; valamint |
| --- | --- |

e)

egyenlő versenyfeltételek előmozdítása a legkülső régiókból származó halászati és akvakultúra-termékek esetében; valamint

| f) | hozzájárulás a vízi biológiai sokféleség és a vízi ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához. |
| --- | --- |

f)

hozzájárulás a vízi biológiai sokféleség és a vízi ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához.

(2)   Az e fejezet szerinti támogatás a 16. cikkben meghatározott feltételek mellett a belvízi halászatra is nyújtható.

2. szakasz

Egyedi feltételek

15. cikk

Halászhajók átadása vagy átlobogózása

Amennyiben valamely kedvezményezett egy uniós halászhajó tekintetében e fejezet alapján támogatást kap, az említett hajót a támogatott műveletre vonatkozó utolsó kifizetéstől számított legalább öt évig nem szabad harmadik ország részére átadni vagy harmadik ország lobogójával átlobogózni.

16. cikk

Belvízi halászat

(1)   A 17. cikk (6) bekezdésének a) pontjában, a 18. cikk (2) bekezdésének a) pontjában, a 19. cikk (2) bekezdésének a) és d) pontjában, a 20. cikkben és a 21. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjában foglalt rendelkezések, valamint az e rendelet 19. cikke (3) bekezdésének d) pontjában az 1224/2009/EK rendeletre történő hivatkozás nem alkalmazandó a belvízi halászhajókra.

(2)   Belvízi halászhajók esetében a 17. cikk (6) bekezdésének d) és e) pontjában, a 18. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és a 19. cikk (2) bekezdésének c) pontjában szereplő, az uniós halászflotta-nyilvántartásba való bejegyzés dátumára történő hivatkozások helyébe a nemzeti joggal összhangban a forgalomba helyezés dátumára történő hivatkozásoknak kell lépniük.

17. cikk

Első halászhajó beszerzése

(1)   A 13. cikk c) pontjától eltérve az ETHAA támogatást nyújthat az első halászhajó beszerzéséhez vagy abban résztulajdon szerzéséhez.

Az első albekezdésben említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

(2)   Az e cikk szerinti támogatás csak olyan természetes személy részére nyújtható, aki:

| a) | a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában legfeljebb a 40. életévét töltötte be; és |
| --- | --- |

a)

a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában legfeljebb a 40. életévét töltötte be; és

| b) | legalább öt évig halászként dolgozott, vagy megfelelő képesítést szerzett. |
| --- | --- |

b)

legalább öt évig halászként dolgozott, vagy megfelelő képesítést szerzett.

(3)   Az (1) bekezdés szerinti támogatás olyan jogalanyok részére is nyújtható, akik, illetve amelyek teljes egészükben egy vagy több olyan természetes személy tulajdonában vannak, aki vagy akik mindegyike teljesíti a (2) bekezdésben foglalt feltételeket.

(4)   Az e cikk szerinti támogatás az első halászhajó több olyan természetes személy általi közös beszerzéséhez is nyújtható, akik mindegyike teljesíti a (2) bekezdésben foglalt feltételeket.

(5)   Az e cikk szerinti támogatás halászhajóban történő, olyan természetes személy általi résztulajdonszerzés céljára is nyújtható, aki teljesíti a (2) bekezdésben foglalt feltételeket és aki úgy tekintendő, hogy ellenőrzési jogot gyakorol az adott hajó felett azáltal, hogy a hajó legalább 33 %-a az ő tulajdonában van, vagy abban legalább 33 %-os részesedéssel rendelkezik, illetve az említett támogatás halászhajóban történő, olyan jogalany általi résztulajdonszerzés céljára is nyújtható, aki, illetve amely teljesíti a (3) bekezdésben foglalt feltételeket és aki, illetve amely úgy tekintendő, hogy ellenőrzési jogot gyakorol az adott hajó felett azáltal, hogy a hajó legalább 33 %-a az ő tulajdonában van, vagy abban legalább 33 %-os részesedéssel rendelkezik.

(6)   Az e cikk szerinti támogatás csak olyan halászhajó tekintetében nyújtható:

| a) | amely olyan flottaszegmens része, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a halászati kapacitásra vonatkozó legfrissebb jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

amely olyan flottaszegmens része, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a halászati kapacitásra vonatkozó legfrissebb jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | amely rendelkezik a halászati tevékenységek folytatásához szükséges felszereléssel; |
| --- | --- |

b)

amely rendelkezik a halászati tevékenységek folytatásához szükséges felszereléssel;

| c) | amelynek teljes hossza nem több 24 méternél; |
| --- | --- |

c)

amelynek teljes hossza nem több 24 méternél;

| d) | amely a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőzően kisüzemi part menti halászhajók esetében legalább három naptári év óta, más típusú hajók esetében pedig legalább öt naptári év óta szerepelt az uniós halászflotta-nyilvántartásban; és |
| --- | --- |

d)

amely a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőzően kisüzemi part menti halászhajók esetében legalább három naptári év óta, más típusú hajók esetében pedig legalább öt naptári év óta szerepelt az uniós halászflotta-nyilvántartásban; és

| e) | amely a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőzően legfeljebb 30 naptári év óta szerepelt az uniós halászflotta-nyilvántartásban. |
| --- | --- |

e)

amely a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőzően legfeljebb 30 naptári év óta szerepelt az uniós halászflotta-nyilvántartásban.

(7)   Az első halászhajó e cikk alapján támogatott beszerzése nem minősül a vállalkozás tulajdonjoga 13. cikk g) pontjának értelmében vett átruházásának.

18. cikk

Fő- vagy segédhajtómű cseréje vagy korszerűsítése

(1)   A 13. cikk m) pontjától eltérve az ETHAA támogatást nyújthat a legfeljebb 24 méter teljes hosszúságú halászhajók fő- vagy segédhajtóművének a cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez.

Az első albekezdésben említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

(2)   Az e cikk szerinti támogatás kizárólag az alábbi feltételek mellett nyújtható:

| a) | a hajó olyan flottaszegmens része, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a halászati kapacitásra vonatkozó legfrissebb jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

a hajó olyan flottaszegmens része, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a halászati kapacitásra vonatkozó legfrissebb jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a hajó a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőzően legalább öt naptári év óta szerepelt az uniós halászflotta-nyilvántartásban; |
| --- | --- |

b)

a hajó a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőzően legalább öt naptári év óta szerepelt az uniós halászflotta-nyilvántartásban;

| c) | a kisüzemi part menti halászhajók esetében az új vagy korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a meglévő hajtóműét; valamint |
| --- | --- |

c)

a kisüzemi part menti halászhajók esetében az új vagy korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a meglévő hajtóműét; valamint

| d) | az egyéb, legfeljebb 24 méter teljes hosszúságú hajók esetében az új vagy korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a meglévő hajtóműét, és az új vagy korszerűsített hajtómű a meglévő hajtóműnél legalább 20 %-kal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki. |
| --- | --- |

d)

az egyéb, legfeljebb 24 méter teljes hosszúságú hajók esetében az új vagy korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a meglévő hajtóműét, és az új vagy korszerűsített hajtómű a meglévő hajtóműnél legalább 20 %-kal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden lecserélt vagy korszerűsített hajtómű esetében fizikai ellenőrzésre kerüljön sor.

(4)   A fő- vagy segédhajtómű cseréje vagy korszerűsítése miatt kivont halászati kapacitás nem pótolható.

(5)   A szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó, a (2) bekezdés d) pontja szerinti követelményt a következő esetek bármelyikében teljesítettnek kell tekinteni:

| a) | ha az érintett hajtóművek gyártója által a típusjóváhagyás keretében vagy a terméktanúsítvány részeként hitelesített releváns információkból kiderül, hogy az új hajtómű 20 %-kal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint a lecserélt hajtómű; vagy |
| --- | --- |

a)

ha az érintett hajtóművek gyártója által a típusjóváhagyás keretében vagy a terméktanúsítvány részeként hitelesített releváns információkból kiderül, hogy az új hajtómű 20 %-kal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint a lecserélt hajtómű; vagy

| b) | ha az érintett hajtóművek gyártója által a típusjóváhagyás keretében vagy a terméktanúsítvány részeként hitelesített releváns információkból kiderül, hogy az új hajtómű 20 %-kal kevesebb tüzelőanyagot fogyaszt, mint a lecserélt hajtómű. |
| --- | --- |

b)

ha az érintett hajtóművek gyártója által a típusjóváhagyás keretében vagy a terméktanúsítvány részeként hitelesített releváns információkból kiderül, hogy az új hajtómű 20 %-kal kevesebb tüzelőanyagot fogyaszt, mint a lecserélt hajtómű.

Amennyiben az érintett hajtóművek gyártója által a típusjóváhagyás keretében vagy a terméktanúsítvány részeként hitelesített releváns információk az egyik vagy mindkét hajtómű esetében nem teszik lehetővé a szén-dioxid-kibocsátás vagy a tüzelőanyag-fogyasztás összehasonlítását, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó, a (2) bekezdés d) pontja szerinti követelményt a következő esetek bármelyikében teljesítettnek kell tekinteni:

| a) | az új hajtómű energiahatékony technológiát alkalmaz, valamint az új hajtómű és a lecserélt hajtómű közötti korkülönbség legalább hét év; |
| --- | --- |

a)

az új hajtómű energiahatékony technológiát alkalmaz, valamint az új hajtómű és a lecserélt hajtómű közötti korkülönbség legalább hét év;

| b) | az új hajtómű olyan tüzelőanyag-típust vagy hajtásrendszert használ, amelyről úgy tekintik, hogy kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint a lecserélt hajtómű; |
| --- | --- |

b)

az új hajtómű olyan tüzelőanyag-típust vagy hajtásrendszert használ, amelyről úgy tekintik, hogy kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint a lecserélt hajtómű;

| c) | a tagállam mérések útján azt állapítja meg, hogy az új hajtómű – az érintett hajó szokásos halászati erőkifejtése mellett – 20 %-kal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki vagy 20 %-kal kevesebb tüzelőanyagot fogyaszt, mint a lecserélt hajtómű. |
| --- | --- |

c)

a tagállam mérések útján azt állapítja meg, hogy az új hajtómű – az érintett hajó szokásos halászati erőkifejtése mellett – 20 %-kal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki vagy 20 %-kal kevesebb tüzelőanyagot fogyaszt, mint a lecserélt hajtómű.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e bekezdés második albekezdése a) pontjában említett energiahatékony technológiák azonosítása és az említett albekezdés c) pontjának végrehajtásához szükséges módszertani elemek részletesebb meghatározása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 63. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

19. cikk

A halászhajók bruttó tonnatartalmának növelése a biztonság, a munkakörülmények és az energiahatékonyság javítása érdekében

(1)   A 13. cikk a) pontjától eltérve az ETHAA támogatást nyújthat olyan műveletekhez, amelyek a biztonság, a munkakörülmények és az energiahatékonyság javítása céljából növelik a halászhajók bruttó tonnatartalmát.

Az első albekezdésben említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

(2)   Az e cikk szerinti támogatás kizárólag az alábbi feltételek mellett nyújtható:

| a) | a halászhajó olyan flottaszegmens része, amelyben az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a halászati kapacitásra vonatkozó legfrissebb jelentés szerint a halászati kapacitás egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

a)

a halászhajó olyan flottaszegmens része, amelyben az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a halászati kapacitásra vonatkozó legfrissebb jelentés szerint a halászati kapacitás egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

| b) | a halászhajó teljes hossza nem több 24 méternél; |
| --- | --- |

b)

a halászhajó teljes hossza nem több 24 méternél;

| c) | a halászhajó a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőzően legalább 10 naptári év óta szerepelt az uniós halászflotta-nyilvántartásban; valamint |
| --- | --- |

c)

a halászhajó a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőzően legalább 10 naptári év óta szerepelt az uniós halászflotta-nyilvántartásban; valamint

| d) | a művelet által generált új halászati kapacitásnak a halászflottába való belépését legalább ugyanolyan nagyságú halászati kapacitás állami támogatás nélküli korábbi kivonása ellensúlyozza, mely kivonásra ugyanazon flottaszegmensből vagy egy olyan flottaszegmensből került sor, amelyben az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a halászati kapacitásra vonatkozó legfrissebb jelentés szerint a halászati kapacitás nincs egyensúlyban az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel. |
| --- | --- |

d)

a művelet által generált új halászati kapacitásnak a halászflottába való belépését legalább ugyanolyan nagyságú halászati kapacitás állami támogatás nélküli korábbi kivonása ellensúlyozza, mely kivonásra ugyanazon flottaszegmensből vagy egy olyan flottaszegmensből került sor, amelyben az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, a halászati kapacitásra vonatkozó legfrissebb jelentés szerint a halászati kapacitás nincs egyensúlyban az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában kizárólag az alábbi műveletek támogathatók:

| a) | a bruttó tonnatartalomnak a személyzet kizárólagos használatára szolgáló szálláshelyiségek későbbi kialakításához vagy felújításához szükséges növelése, a higiéniás létesítményeket, a közös tereket, a konyhát és a menedéket nyújtó fedélzeti szerkezeteket is beleértve; |
| --- | --- |

a)

a bruttó tonnatartalomnak a személyzet kizárólagos használatára szolgáló szálláshelyiségek későbbi kialakításához vagy felújításához szükséges növelése, a higiéniás létesítményeket, a közös tereket, a konyhát és a menedéket nyújtó fedélzeti szerkezeteket is beleértve;

| b) | a bruttó tonnatartalomnak a fedélzeti tűzmegelőzési rendszerek, biztonsági és riasztórendszerek, valamint zajcsökkentő rendszerek későbbi fejlesztéséhez vagy telepítéséhez szükséges növelése; |
| --- | --- |

b)

a bruttó tonnatartalomnak a fedélzeti tűzmegelőzési rendszerek, biztonsági és riasztórendszerek, valamint zajcsökkentő rendszerek későbbi fejlesztéséhez vagy telepítéséhez szükséges növelése;

| c) | a bruttó tonnatartalomnak a navigáció vagy a hajtóművezérlés javítását célzó integrált hajóirányítási rendszerek (integrated bridge systems) későbbi telepítéséhez szükséges növelése; |
| --- | --- |

c)

a bruttó tonnatartalomnak a navigáció vagy a hajtóművezérlés javítását célzó integrált hajóirányítási rendszerek (integrated bridge systems) későbbi telepítéséhez szükséges növelése;

| d) | a bruttó tonnatartalomnak olyan hajtómű vagy hajtásrendszer későbbi beépítéséhez vagy felújításához szükséges növelése, amely a korábbi hajtóműhöz vagy hajtásrendszerhez képest nagyobb energiahatékonyságot vagy alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátást mutat fel, amelynek teljesítménye nem haladja meg a halászhajónak az 1224/2009/EK rendelet 40. cikkének (1) bekezdése szerinti, korábban hitelesített hajtóműteljesítményét, és amelynek legnagyobb leadott teljesítményét a gyártó a hajtómű vagy hajtásrendszer adott modellje tekintetében hitelesítette; |
| --- | --- |

d)

a bruttó tonnatartalomnak olyan hajtómű vagy hajtásrendszer későbbi beépítéséhez vagy felújításához szükséges növelése, amely a korábbi hajtóműhöz vagy hajtásrendszerhez képest nagyobb energiahatékonyságot vagy alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátást mutat fel, amelynek teljesítménye nem haladja meg a halászhajónak az 1224/2009/EK rendelet 40. cikkének (1) bekezdése szerinti, korábban hitelesített hajtóműteljesítményét, és amelynek legnagyobb leadott teljesítményét a gyártó a hajtómű vagy hajtásrendszer adott modellje tekintetében hitelesítette;

| e) | a bulbaorr cseréje vagy felújítása, feltéve, hogy az javítja a halászhajó általános energiahatékonyságát. |
| --- | --- |

e)

a bulbaorr cseréje vagy felújítása, feltéve, hogy az javítja a halászhajó általános energiahatékonyságát.

(4)   A 46. cikk (3) bekezdése szerint szolgáltatott adatok részeként a tagállamok közlik a Bizottsággal az e cikk alapján támogatott műveletek jellemzőit, beleértve a megnövelt halászati kapacitás értékét és az említett növelés célját.

(5)   Az e cikk szerinti támogatás nem terjed ki a biztonság, a munkakörülmények és az energiahatékonyság javítását célzó beruházásokhoz kapcsolódó műveletekre, amennyiben ezek a műveletek nem növelik az érintett hajó halászati kapacitását. Az említett műveletek a 12. cikkel összhangban támogathatók.

20. cikk

A halászati tevékenységek végleges beszüntetése

(1)   A 13. cikk e) pontjától eltérve az ETHAA támogatást nyújthat a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséért járó ellentételezéshez.

Az e bekezdés első albekezdésében említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

(2)   Az e cikk szerinti támogatás kizárólag az alábbi feltételek mellett nyújtható:

| a) | a beszüntetés az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében említett cselekvési terv egyik eszköze; |
| --- | --- |

a)

a beszüntetés az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében említett cselekvési terv egyik eszköze;

| b) | a beszüntetés a halászhajó leselejtezésével, vagy leszerelésével és a kereskedelmi halászattól eltérő tevékenységre történő átalakításával történik, a KHP célkitűzéseivel és az 1380/2013/EU rendeletben említett többéves tervek célkitűzéseivel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a beszüntetés a halászhajó leselejtezésével, vagy leszerelésével és a kereskedelmi halászattól eltérő tevékenységre történő átalakításával történik, a KHP célkitűzéseivel és az 1380/2013/EU rendeletben említett többéves tervek célkitűzéseivel összhangban;

| c) | a halászhajót aktív hajóként lajstromozták, és a támogatási kérelem benyújtásának dátumát megelőző utolsó két naptári évben évente legalább 90 napot töltött a tengeren halászati tevékenység végzésével; |
| --- | --- |

c)

a halászhajót aktív hajóként lajstromozták, és a támogatási kérelem benyújtásának dátumát megelőző utolsó két naptári évben évente legalább 90 napot töltött a tengeren halászati tevékenység végzésével;

| d) | az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a megfelelő halászati kapacitást véglegesen törlik az uniós halászflotta-nyilvántartásból, és a halászati jogosítványokat és halászati engedélyeket végérvényesen bevonják; valamint |
| --- | --- |

d)

az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a megfelelő halászati kapacitást véglegesen törlik az uniós halászflotta-nyilvántartásból, és a halászati jogosítványokat és halászati engedélyeket végérvényesen bevonják; valamint

| e) | a kedvezményezett a támogatás kézhezvételét követő öt éven belül nem kérheti halászhajó lajstromozását. |
| --- | --- |

e)

a kedvezményezett a támogatás kézhezvételét követő öt éven belül nem kérheti halászhajó lajstromozását.

(3)   Az (1) bekezdésben említett támogatás csak az alábbiak részére nyújtható:

| a) | a végleges beszüntetés által érintett uniós halászhajók tulajdonosai; és |
| --- | --- |

a)

a végleges beszüntetés által érintett uniós halászhajók tulajdonosai; és

| b) | azok a halászok, akik a végleges beszüntetés által érintett uniós halászhajó fedélzetén dolgoztak a tengeren a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári évben évente legalább 90 napig. |
| --- | --- |

b)

azok a halászok, akik a végleges beszüntetés által érintett uniós halászhajó fedélzetén dolgoztak a tengeren a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári évben évente legalább 90 napig.

Az első albekezdés b) pontjában említett halászoknak a támogatás kézhezvételét követő öt éven keresztül minden halászati tevékenységet be kell szüntetniük. Ha egy halász a szóban forgó időszak alatt újrakezdi halászati tevékenységét, akkor a tagállamnak vissza kell fizettetnie a művelettel kapcsolatban jogosulatlanul kifizetett összegeket, mégpedig azon időszakkal arányos összegben, amely alatt az ezen albekezdés első mondatában meghatározott feltétel nem teljesült.

21. cikk

A halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése

(1)   A 13. cikk e) pontjától eltérve az ETHAA támogatást nyújthat a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetéséért járó ellentételezéshez.

Az első albekezdésben említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

(2)   Az e cikk szerinti támogatás kizárólag a következők esetén nyújtható:

| a) | az 1380/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a), b), c), i) és j) pontjában említettek szerinti állományvédelmi intézkedések megléte, vagy regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott, velük egyenértékű intézkedések megléte, ha azok érintik az Uniót; |
| --- | --- |

a)

az 1380/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a), b), c), i) és j) pontjában említettek szerinti állományvédelmi intézkedések megléte, vagy regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott, velük egyenértékű intézkedések megléte, ha azok érintik az Uniót;

| b) | az 1380/2013/EU rendelet 12. cikkében említettek szerinti bizottsági intézkedések megléte a tengerek biológiai erőforrásait súlyosan fenyegető veszély esetén; |
| --- | --- |

b)

az 1380/2013/EU rendelet 12. cikkében említettek szerinti bizottsági intézkedések megléte a tengerek biológiai erőforrásait súlyosan fenyegető veszély esetén;

| c) | az 1380/2013/EU rendelet 13. cikke szerinti tagállami szükséghelyzeti intézkedések megléte; |
| --- | --- |

c)

az 1380/2013/EU rendelet 13. cikke szerinti tagállami szükséghelyzeti intézkedések megléte;

| d) | valamely fenntartható halászati partnerségi megállapodás vagy az ahhoz csatolt jegyzőkönyv alkalmazásának vis maior miatti megszakítása; vagy |
| --- | --- |

d)

valamely fenntartható halászati partnerségi megállapodás vagy az ahhoz csatolt jegyzőkönyv alkalmazásának vis maior miatti megszakítása; vagy

| e) | olyan természeti katasztrófák, környezeti események vagy egészségügyi válságok, amelyeket az adott tagállam illetékes hatóságai hivatalosan elismertek. |
| --- | --- |

e)

olyan természeti katasztrófák, környezeti események vagy egészségügyi válságok, amelyeket az adott tagállam illetékes hatóságai hivatalosan elismertek.

(3)   Az (1) bekezdésben említett támogatás kizárólag abban az esetben nyújtható, ha az érintett hajó vagy halász halászati tevékenységeit egy adott naptári évben legalább 30 napra leállítják.

(4)   Az (2) bekezdés a) pontjában említett támogatás kizárólag abban az esetben nyújtható, ha a halászati erőkifejtést – tudományos szakvélemény alapján – csökkenteni kell az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében és 2. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett célkitűzések eléréséhez.

(5)   Az (1) bekezdésben említett támogatás csak az alábbiak részére nyújtható:

| a) | olyan uniós halászhajók tulajdonosai vagy üzemeltetői, amelyeket aktív hajóként lajstromoztak, és a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó két naptári évben legalább 120 napot töltöttek a tengeren halászati tevékenység végzésével; |
| --- | --- |

a)

olyan uniós halászhajók tulajdonosai vagy üzemeltetői, amelyeket aktív hajóként lajstromoztak, és a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó két naptári évben legalább 120 napot töltöttek a tengeren halászati tevékenység végzésével;

| b) | azok a halászok, akik ideiglenes szüneteltetés által érintett uniós halászhajó fedélzetén dolgoztak a tengeren a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári évben legalább 120 napig; vagy |
| --- | --- |

b)

azok a halászok, akik ideiglenes szüneteltetés által érintett uniós halászhajó fedélzetén dolgoztak a tengeren a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári évben legalább 120 napig; vagy

| c) | azok a partról történő halászatot folytató halászok, akik a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó két naptári évben legalább 120 napot töltöttek halászati tevékenység végzésével. |
| --- | --- |

c)

azok a partról történő halászatot folytató halászok, akik a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó két naptári évben legalább 120 napot töltöttek halászati tevékenység végzésével.

Ebben a bekezdésben a tengeren töltött napok számára való hivatkozás az angolna halászatára nem vonatkozik.

(6)   Az (1) bekezdésben említett támogatás hajónként vagy halászonként legfeljebb 12 hónapra nyújtható a programozási időszak alatt.

(7)   Az ideiglenes szüneteltetés időszakában az érintett hajók, illetve halászok által folytatott valamennyi halászati tevékenységet ténylegesen fel kell függeszteni. Az érintett tagállam meggyőződik arról, hogy az ideiglenes szüneteltetés időszakában az érintett hajó, illetve halász felhagyott minden halászati tevékenységgel, valamint arról is, hogy nem kerül sor a hajó más célokra történő használatából eredő túlkompenzációra.

22. cikk

Ellenőrzés és végrehajtás

(1)   Az ETHAA támogatást nyújthat az 1380/2013/EU rendelet 36. cikkében előírt, valamint az 1224/2009/EK és az 1005/2008/EK rendeletben részletesen meghatározott uniós halászati ellenőrzési rendszer kialakításához és végrehajtásához.

Az első albekezdésben említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

(2)   A 13. cikk k) pontjától eltérve az e cikk (1) bekezdésében említett támogatás az alábbiakra terjedhet ki:

| a) | az ellenőrzési célokra szolgáló kötelező hajókövetési és elektronikus jelentéstételi rendszerek szükséges komponenseinek megvásárlása, fedélzetre történő telepítése és kezelése; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrzési célokra szolgáló kötelező hajókövetési és elektronikus jelentéstételi rendszerek szükséges komponenseinek megvásárlása, fedélzetre történő telepítése és kezelése;

| b) | az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló kötelező elektronikus távellenőrzési rendszerek szükséges komponenseinek megvásárlása, fedélzetre történő telepítése és kezelése; |
| --- | --- |

b)

az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló kötelező elektronikus távellenőrzési rendszerek szükséges komponenseinek megvásárlása, fedélzetre történő telepítése és kezelése;

| c) | a meghajtómotor-teljesítmény kötelező folyamatos mérésére és rögzítésére szolgáló eszközök megvásárlása, fedélzetre történő telepítése és kezelése. |
| --- | --- |

c)

a meghajtómotor-teljesítmény kötelező folyamatos mérésére és rögzítésére szolgáló eszközök megvásárlása, fedélzetre történő telepítése és kezelése.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett támogatás a 33. cikk szerinti tengerfelügyelethez és a 34. cikkben említett parti őrségi feladatokkal kapcsolatos együttműködéshez is hozzájárulhat.

23. cikk

Adatok gyűjtése, kezelése, felhasználása és feldolgozása a halászati ágazatban, valamint kutatási és innovációs programok

(1)   Az ETHAA támogatást nyújthat a biológiai, környezetvédelmi, technikai és társadalmi-gazdasági adatok halászati ágazaton belüli gyűjtéséhez, kezeléséhez, felhasználásához és feldolgozásához, amint azt az 1380/2013/EU rendelet 25. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja, az (EU) 2017/1004 rendelet pedig részletesebben meghatározza az (EU) 2017/1004 rendelet 6. cikkében említett nemzeti munkatervek alapján. Az ETHAA továbbá támogatást nyújthat a halászat és az akvakultúra területén végrehajtott kutatási és innovációs programokhoz, amint azt az 1380/2013/EU rendelet 27. cikke előírja.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

24. cikk

Egyenlő versenyfeltételek előmozdítása a legkülső régiókból származó halászati és akvakultúra-termékek esetében

(1)   Az ETHAA támogatást nyújthat a legkülső régiókból származó egyes halászati és akvakultúra-termékek halászata, tenyésztése, feldolgozása és piaci értékesítése során a piaci szereplőknél felmerülő többletköltségek ellentételezéséhez.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

(3)   Az e cikk szerinti támogatás kizárólag a 36. cikkben foglalt feltételek mellett nyújtható.

25. cikk

A vízi biológiai sokféleségnek és a vízi ökoszisztémáknak a védelme és helyreállítása

(1)   Az ETHAA támogatást nyújthat a vízi biológiai sokféleségnek és a vízi ökoszisztémáknak a védelméhez és helyreállításához hozzájáruló intézkedésekhez, a szárazföldi vizeken belüli biológiai sokféleséget és ökoszisztémákat is beleértve.

Az első albekezdésben említett támogatásnak hozzá kell járulnia a 14. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett egyedi célkitűzés teljesítéséhez.

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatás többek között a következőkre terjedhet ki:

| a) | halászok részére az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék passzív begyűjtéséért nyújtott ellentételezés; |
| --- | --- |

a)

halászok részére az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék passzív begyűjtéséért nyújtott ellentételezés;

| b) | kikötői vagy más infrastrukturális beruházások az elvesztett halászeszközök és a tengerből begyűjtött tengeri hulladék megfelelő átvételéhez szükséges létesítményekbe; |
| --- | --- |

b)

kikötői vagy más infrastrukturális beruházások az elvesztett halászeszközök és a tengerből begyűjtött tengeri hulladék megfelelő átvételéhez szükséges létesítményekbe;

| c) | a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérését és fenntartását célzó intézkedések a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

c)

a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérését és fenntartását célzó intézkedések a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint;

| d) | a 2008/56/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdése alapján létrehozott területvédelmi intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

a 2008/56/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdése alapján létrehozott területvédelmi intézkedések végrehajtása;

| e) | a Natura 2000 területek kezelése, helyreállítása, felügyelete és monitoringja, figyelembe véve a 92/43/EGK irányelv 8. cikke szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó terveket; |
| --- | --- |

e)

a Natura 2000 területek kezelése, helyreállítása, felügyelete és monitoringja, figyelembe véve a 92/43/EGK irányelv 8. cikke szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó terveket;

| f) | a fajok védelme a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint, figyelembe véve a 92/43/EGK irányelv 8. cikke szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó terveket; |
| --- | --- |

f)

a fajok védelme a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint, figyelembe véve a 92/43/EGK irányelv 8. cikke szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó terveket;

| g) | a szárazföldi vizek helyreállítása a 2000/60/EK irányelv 11. cikke szerint létrehozott intézkedési programnak megfelelően. |
| --- | --- |

g)

a szárazföldi vizek helyreállítása a 2000/60/EK irányelv 11. cikke szerint létrehozott intézkedési programnak megfelelően.

III. FEJEZET

2. prioritás: A fenntartható akvakultúra-tevékenységeknek, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének az előmozdítása, ezáltal hozzájárulva az Unión belüli élelmezésbiztonsághoz

1. szakasz

A támogatás hatálya

26. cikk

Egyedi célkitűzések

(1)   Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak olyan beavatkozásokra kell vonatkoznia, amelyek a következő egyedi célkitűzések révén hozzájárulnak a KHP tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósításához:

| a) | a fenntartható akvakultúra-tevékenységek előmozdítása, különös tekintettel az akvakultúrás termelés versenyképességének megerősítésére, biztosítva ugyanakkor e tevékenységek hosszú távú környezeti fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

a)

a fenntartható akvakultúra-tevékenységek előmozdítása, különös tekintettel az akvakultúrás termelés versenyképességének megerősítésére, biztosítva ugyanakkor e tevékenységek hosszú távú környezeti fenntarthatóságát;

| b) | a halászati és akvakultúra-termékek piaci értékesítésének, minőségének és hozzáadott értékének, valamint e termékek feldolgozásának előmozdítása. |
| --- | --- |

b)

a halászati és akvakultúra-termékek piaci értékesítésének, minőségének és hozzáadott értékének, valamint e termékek feldolgozásának előmozdítása.

(2)   Az e cikk (1) bekezdése b) pontjában említett támogatás jelentős piaci zavart okozó rendkívüli események esetén – a 13. cikk j) pontjától eltérve – a következőkre terjedhet ki:

| a) | a halászati és akvakultúra-ágazati piaci szereplők kiesett bevételének vagy többletköltségeinek ellentételezése; továbbá |
| --- | --- |

a)

a halászati és akvakultúra-ágazati piaci szereplők kiesett bevételének vagy többletköltségeinek ellentételezése; továbbá

| b) | az 1379/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt halászati termékeket tároló, elismert termelői szervezeteknek és termelői szervezetek társulásainak nyújtott ellentételezés, amennyiben az említett termékeket az említett rendelet 30. és 31. cikkével összhangban tárolják. |
| --- | --- |

b)

az 1379/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt halászati termékeket tároló, elismert termelői szervezeteknek és termelői szervezetek társulásainak nyújtott ellentételezés, amennyiben az említett termékeket az említett rendelet 30. és 31. cikkével összhangban tárolják.

Az első albekezdésben említett támogatás csak akkor nyújtható, ha a Bizottság végrehajtási határozat útján megállapította a rendkívüli események fennállását. A kiadások csak az említett végrehajtási határozatban meghatározott időtartam alatt számolhatók el.

(3)   Az e cikk (1) bekezdése a) pontjában említett, az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének hatálya alá tartozó tevékenységek mellett az említett pont szerinti támogatás olyan beavatkozásokra is vonatkozhat, amelyek környezetvédelmi szolgáltatásokkal járulnak hozzá az akvakultúrához, illetve amelyek – az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) hatályán belül – biztosítják az akvakultúrában tartott állatok egészségét és jólétét.

(4)   Az e cikk (1) bekezdése b) pontja szerinti támogatás hozzájárulhat továbbá az 1380/2013/EU rendelet 35. cikkében a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezése tekintetében meghatározott célkitűzések megvalósításához, az 1379/2013/EU rendelet 28. cikkében ismertetett termelési és értékesítési terveket is beleértve.

2. szakasz

Egyedi feltételek

27. cikk

Akvakultúra

Az e rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, az akvakultúra-tevékenységek előmozdítására vonatkozó egyedi célkitűzés megvalósítása érdekében a támogatásnak összhangban kell állnia az 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett, az akvakultúra fejlesztésére vonatkozó többéves nemzeti stratégiai tervekkel.

28. cikk

Halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása

Az e rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozására vonatkozó egyedi célkitűzés megvalósítása érdekében a kkv-któl eltérő vállalkozásoknak kizárólag az (EU) 2021/1060 rendelet 58. cikkében meghatározott pénzügyi eszközök, illetve az (EU) 2021/523 rendelet 10. cikkével összhangban az InvestEU keretében nyújtható támogatás.

IV. FEJEZET

3. prioritás: A fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztésének előmozdítása

1. szakasz

A támogatás hatálya

29. cikk

Egyedi célkitűzés

Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak olyan beavatkozásokra kell vonatkoznia, amelyek hozzájárulnak a fenntartható kék gazdaság létrehozásához a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztéséhez.

2. szakasz

Egyedi feltételek

30. cikk

Közösségvezérelt helyi fejlesztés

(1)   Az e rendelet 29. cikkében említett egyedi célkitűzés teljesítése érdekében a támogatást az (EU) 2021/1060 rendelet 31. cikkében foglalt közösségvezérelt helyi fejlesztés keretében kell felhasználni.

(2)   Az e cikk alkalmazásában az (EU) 2021/1060 rendelet 32. cikkében említett közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák feladata annak biztosítása, hogy a halászati és akvakultúra-területek közösségei jobban kiaknázzák és kihasználják a fenntartható kék gazdaságban rejlő lehetőségeket, valamint a javukra fordítsák és erősítsék a környezeti, kulturális, társadalmi és humán erőforrásokat. Az említett közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák a halászatra vagy akvakultúrára összpontosító stratégiáktól a helyi közösségek diverzifikációjára irányuló átfogóbb stratégiákig terjedhetnek.

V. FEJEZET

4. prioritás: A nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítása

1. szakasz

A támogatás hatálya

31. cikk

Egyedi célkitűzés

Az e fejezet szerinti támogatásnak olyan beavatkozásokra kell vonatkoznia, amelyek hozzájárulnak a tengerek és óceánok fenntartható kezelésének erősítéséhez a tengerrel kapcsolatos tudás, a tengerfelügyelet, vagy a parti őrségek közötti együttműködés előmozdítása révén.

2. szakasz

Egyedi feltételek

32. cikk

A tengerrel kapcsolatos tudás

Az e rendelet 31. cikkében említett egyedi célkitűzésnek a tengerrel kapcsolatos ismeretek bővítése révén történő teljesítése érdekében nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia az adatoknak a tengeri környezet állapotával kapcsolatos ismeretek bővítése céljából történő gyűjtését, kezelését, elemzését, feldolgozását és felhasználását célzó intézkedésekhez, a következők céljából:

| a) | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerinti monitoring, területkijelölési és kezelési előírások teljesítése; |
| --- | --- |

a)

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerinti monitoring, területkijelölési és kezelési előírások teljesítése;

| b) | a 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) szerinti tengeri területrendezés támogatása; vagy |
| --- | --- |

b)

a 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) szerinti tengeri területrendezés támogatása; vagy

33

| c) | az adatminőség és -megosztás javítása az európai tengeri megfigyelési és adathálózatban (EMODnet). |
| --- | --- |

c)

az adatminőség és -megosztás javítása az európai tengeri megfigyelési és adathálózatban (EMODnet).

33. cikk

Tengerfelügyelet

(1)   A 31. cikkben foglalt egyedi célkitűzésnek a tengerfelügyelet előmozdítása révén történő teljesítése érdekében támogatást kell nyújtani a közös információmegosztási környezet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló intézkedésekhez.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedésekre vonatkozó támogatás a 22. cikkben foglalt feltételekkel hozzájárulhat az Unió halászati ellenőrzési rendszerének fejlesztéséhez és végrehajtásához is.

34. cikk

Parti őrségek közötti együttműködés

(1)   A 31. cikkben foglalt egyedi célkitűzésnek a parti őrségek közötti együttműködés előmozdítása révén történő teljesítése érdekében nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a nemzeti hatóságok azon intézkedéseihez, melyeket azok az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelet (34) 69. cikkében, az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) 2b. cikkében és az (EU) 2019/473 európai parlamenti és tanácsi rendelet (36) 8. cikkében említett parti őrségi feladatok terén zajló európai együttműködés keretében foganatosítanak.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedésekre vonatkozó támogatás a 22. cikkben foglalt feltételekkel hozzájárulhat az Unió halászati ellenőrzési rendszerének fejlesztéséhez és végrehajtásához is.

VI. FEJEZET

A legkülső régiók fenntartható fejlődése

35. cikk

A legkülső régiókat célzó cselekvési terv

A 8. cikk (3) bekezdésével összhangban az érintett tagállamok programjuk részeként minden legkülső régiójuk vonatkozásában cselekvési tervet készítenek, amely a következőket foglalja magában:

| a) | a halászati erőforrások fenntartható kiaknázására és a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére vonatkozó stratégia; |
| --- | --- |

a)

a halászati erőforrások fenntartható kiaknázására és a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére vonatkozó stratégia;

| b) | a tervezett főbb intézkedések és a hozzájuk tartozó pénzügyi eszközök ismertetése, ideértve az alábbiakat:






  i. | a halászati és akvakultúra-ágazat e cím szerinti strukturális támogatása; |
| --- | --- | --- |

b)

a tervezett főbb intézkedések és a hozzájuk tartozó pénzügyi eszközök ismertetése, ideértve az alábbiakat:

i.

a halászati és akvakultúra-ágazat e cím szerinti strukturális támogatása;

| ii. | a 24. és a 36. cikkben említett többletköltségek ellentételezése, beleértve az ellentételezés kiszámításának módszertanát is; |
| --- | --- |

ii.

a 24. és a 36. cikkben említett többletköltségek ellentételezése, beleértve az ellentételezés kiszámításának módszertanát is;

| iii. | egyéb olyan, a fenntartható kék gazdaságba történő beruházások, amelyek szükségesek a partvidék fenntartható fejlődéséhez. |
| --- | --- |

iii.

egyéb olyan, a fenntartható kék gazdaságba történő beruházások, amelyek szükségesek a partvidék fenntartható fejlődéséhez.

36. cikk

A halászati és akvakultúra-termékek tekintetében felmerülő többletköltségek ellentételezése

(1)   A legkülső régiókból származó egyes halászati és akvakultúra-termékek halászata, tenyésztése, feldolgozása és piaci értékesítése során a piaci szereplőknél felmerülő többletköltségek 24. cikkben említettek szerinti ellentételezésének végrehajtása céljából minden érintett tagállam minden egyes legkülső régió vonatkozásában meghatározza – az e cikk (6) bekezdésével összhangban megállapított kritériumoknak megfelelően – az ellentételezésre jogosult halászati és akvakultúra-termékek és mennyiségeik jegyzékét.

(2)   A jegyzékek összeállítása és a (1) bekezdésben említett mennyiségek meghatározása során a tagállamok minden releváns tényezőt figyelembe vesznek, különösen azt, hogy az ellentételezés összhangban álljon a KHP szabályaival.

(3)   Nem részesülhetnek ellentételezésben olyan halászati és akvakultúra-termékek, amelyeket:

| a) | harmadik országok hajói fogtak, az (EU) 2015/1565 tanácsi határozat (37) értelmében a Venezuela lobogója alatt közlekedő, uniós vizeken tevékenykedő halászhajók kivételével; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok hajói fogtak, az (EU) 2015/1565 tanácsi határozat (37) értelmében a Venezuela lobogója alatt közlekedő, uniós vizeken tevékenykedő halászhajók kivételével;

| b) | olyan uniós halászhajók fogtak, amelyeket nem egy legkülső régió valamely kikötőjében lajstromoztak; |
| --- | --- |

b)

olyan uniós halászhajók fogtak, amelyeket nem egy legkülső régió valamely kikötőjében lajstromoztak;

| c) | harmadik országokból hoztak be. |
| --- | --- |

c)

harmadik országokból hoztak be.

(4)   A (3) bekezdés b) pontja nem alkalmazandó, ha az érintett legkülső régióban meglévő feldolgozóipari kapacitás meghaladja az érintett régióban biztosított nyersanyag mennyiségét.

(5)   Az (1) bekezdésben említett tevékenységeket a legkülső régiókban végző, vagy e régiók valamely kikötőjében lajstromozott és ott üzemeltetett hajót tulajdonló kedvezményezettek számára fizetett ellentételezésben a túlkompenzáció elkerülése érdekében figyelembe kell venni:

| a) | az egyes halászati és akvakultúra-termékek vagy termékkategóriák esetében az érintett régiók sajátos hátrányaiból adódó többletköltségeket; és |
| --- | --- |

a)

az egyes halászati és akvakultúra-termékek vagy termékkategóriák esetében az érintett régiók sajátos hátrányaiból adódó többletköltségeket; és

| b) | minden olyan egyéb állami intervenciós intézkedést, amely a többletköltségek mértékét befolyásolja. |
| --- | --- |

b)

minden olyan egyéb állami intervenciós intézkedést, amely a többletköltségek mértékét befolyásolja.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 62. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítésére, amelyekben meghatározza az érintett régiók sajátos hátrányaiból eredő többletköltségek kiszámításának kritériumait.

37. cikk

A többletköltségek ellentételezésének végrehajtásához nyújtott állami támogatás

A tagállamok további finanszírozást adhatnak a 24. cikkben említett ellentételezés végrehajtására. Ilyen esetekben az állami támogatást a tagállamok bejelentik a Bizottságnak, melyet a Bizottság e rendelettel összhangban az említett ellentételezés részeként jóváhagyhat. Az ekképpen bejelentett állami támogatás az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének első mondata alapján bejelentett támogatásnak minősül.

38. cikk

Értékelés

Az (EU) 2021/1060 rendelet 45. cikkében említett félidős értékelés elvégzésekor a Bizottság külön megvizsgálja e fejezet rendelkezéseit, ideértve a többletköltségek ellentételezésével összefüggő rendelkezéseket is.

VII. FEJEZET

A megosztott irányítás keretében történő végrehajtás szabályai

1. szakasz

Az ETHAA-ból nyújtott támogatás

39. cikk

Ellentételezés számítása

A többletköltségek vagy a kiesett bevétel ellentételezése és az e rendelet alapján nyújtott más ellentételezés az (EU) 2021/1060 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének b)–e) pontjában említett bármely formában történhet.

40. cikk

A társfinanszírozási arányok meghatározása

Az ETHAA-ból nyújtott maximális társfinanszírozási arány egyedi célkitűzésenként legfeljebb az elszámolható közkiadás 70 %-a, a 14. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett egyedi célkitűzés kivételével, melynek esetében ez az arány 100 % lehet.

41. cikk

A közpénzből nyújtott támogatás intenzitása

(1)   A tagállamok legfeljebb a művelet összes elszámolható kiadása 50 %-ának megfelelő maximális támogatási intenzitást alkalmaznak.

(2)   A III. melléklet az (1) bekezdéstől eltérő, egyedi maximális támogatási intenzitásokat határoz meg.

(3)   Amennyiben egy művelet a III. melléklet 2–19. sora közül több sorba is beilleszthető, a legnagyobb maximális támogatási intenzitást kell alkalmazni.

(4)   Amennyiben egy művelet a III. melléklet 2–19. sora közül egy vagy több sorba is beilleszthető, és egyúttal az említett melléklet 1. sorába is, akkor az 1. sorban meghatározott maximális támogatási intenzitást kell alkalmazni.

2. szakasz

Pénzgazdálkodás

42. cikk

A kifizetési határidő megszakítása

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 96. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság egy kifizetési kérelem egészére vagy egy részére megszakíthatja a kifizetési határidőt abban az esetben, ha a tagállam nem felelt meg a KHP keretében alkalmazandó szabályoknak, amennyiben a meg nem felelés befolyásolja a kifizetési kérelemben lévő olyan kiadásokat, amelyekre az időközi kifizetést kérték.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megszakítás előtt a Bizottság tájékoztatja az érintett tagállamot a meg nem felelésről, és lehetőséget ad arra, hogy a tagállam észszerű időn belül észrevételeket nyújtson be.

(3)   Az (1) bekezdésben említett megszakításnak arányosnak kell lennie a meg nem felelés jellegét súlyosságát, időtartamát és ismétlődését tekintve.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk (1) bekezdésében említett meg nem felelés eseteinek meghatározása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 63. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

43. cikk

Kifizetések felfüggesztése

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 97. cikkének (3) bekezdésével összhangban Bizottság végrehajtási jogi aktus útján egészben vagy részben felfüggesztheti a program időközi kifizetéseit abban az esetben, ha a tagállam súlyosan megsérti a KHP keretében alkalmazandó szabályokat, és az ebből eredő kötelezettségszegés befolyásolhatja az időközi kifizetési kérelemmel érintett kifizetési kérelemben szereplő kiadásokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett felfüggesztést megelőzően a Bizottság tájékoztatja az érintett tagállamot arról, hogy a Bizottság véleménye szerint fennáll a KHP keretében alkalmazandó szabályok említett tagállam általi súlyos megsértése, és lehetőséget ad arra, hogy a tagállam észszerű időn belül észrevételeket nyújtson be.

(3)   Az (1) bekezdésben említett felfüggesztésnek arányosnak kell lennie a meg nem felelés jellegét, súlyosságát, időtartamát és ismétlődését tekintve.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk (1) bekezdésében említett meg nem felelés súlyos eseteinek meghatározása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 63. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

44. cikk

A tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciók

A 11. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi korrekciók vonatkozásában a tagállamok meghatározzák a korrekció összegét, amelynek arányosnak kell lennie az érintett kedvezményezett által elkövetett súlyos jogsértések vagy bűncselekmények jellegét, súlyosságát, időtartamát és ismétlődését tekintve, valamint figyelembe véve azt, hogy az ETHAA-ból származó hozzájárulás mennyire jelentős az említett kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez képest.

45. cikk

A Bizottság által végrehajtott pénzügyi korrekciók

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 104. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a programhoz nyújtott uniós hozzájárulás részben vagy egészben történő megszüntetésével pénzügyi korrekciókat hajthat végre, amennyiben – a szükséges vizsgálatokat követően – az alábbiakat állapítja meg:

| a) | egy kifizetési kérelemben szereplő kiadást olyan esetek érintenek, amelyekben a 11. cikk (2) bekezdésében említett helyzetek egyike merült fel, és azt az érintett tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindítását megelőzően nem korrigálta; |
| --- | --- |

a)

egy kifizetési kérelemben szereplő kiadást olyan esetek érintenek, amelyekben a 11. cikk (2) bekezdésében említett helyzetek egyike merült fel, és azt az érintett tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindítását megelőzően nem korrigálta;

| b) | a KHP keretébe tartozó szabályok tagállam általi súlyos megsértésének esetei érintenek egy kifizetési kérelemben szereplő kiadást, és ez a kifizetésnek az a rendelet 43. cikke szerinti felfüggesztéséhez vezetett, illetve ha az érintett tagállam továbbra sem bizonyítja, hogy megtette a szükséges korrekciós intézkedéseket a KHP keretében alkalmazandó szabályok jövőbeli betartásának és érvényesítésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

b)

a KHP keretébe tartozó szabályok tagállam általi súlyos megsértésének esetei érintenek egy kifizetési kérelemben szereplő kiadást, és ez a kifizetésnek az a rendelet 43. cikke szerinti felfüggesztéséhez vezetett, illetve ha az érintett tagállam továbbra sem bizonyítja, hogy megtette a szükséges korrekciós intézkedéseket a KHP keretében alkalmazandó szabályok jövőbeli betartásának és érvényesítésének biztosítása érdekében.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   A Bizottság a korrekció összegéről való döntésnél figyelembe veszi a KHP keretébe tartozó szabályok érintett tagállam vagy kedvezményezett általi súlyos megsértésének jellegét, súlyosságát, tartamát és ismétlődő jellegét, illetve azt, hogy az ETHAA-ból származó hozzájárulás mennyire jelentős az érintett kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez képest.

(3)   Abban az esetben, ha nem állapítható meg pontosan a KHP keretébe tartozó szabályok tagállam általi súlyos megsértésével kapcsolatos kiadás összege, a Bizottság a (4) bekezdésnek megfelelően átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciót alkalmaz.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza az alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékét eldöntő kritériumokat, valamint az átalánydíj vagy az extrapolált pénzügyi korrekció alkalmazásának kritériumait. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 63. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

3. szakasz

Monitoring és jelentéstétel

46. cikk

Monitoring- és értékelési keret

(1)   Az ETHAA tekintetében az e rendelet I. mellékletében foglalt közös kimeneti és eredménymutatókat, valamint szükség esetén programspecifikus mutatókat kell alkalmazni az (EU) 2021/1060 rendelet 16. cikke (1) bekezdése második albekezdése a) pontjának, 22. cikke (3) bekezdése d) pontja ii. alpontjának és 42. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően.

(2)   A költségvetési rendelet 41. cikke (3) bekezdése h) pontjának iii. alpontja szerinti jelentéstételi követelményeinek megfelelően a Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ETHAA teljesítményéről. Ebben a jelentésben a Bizottság az e rendelet I. mellékletében foglalt alapvető teljesítménymutatókat alkalmazza.

(3)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 42. cikkében foglalt általános szabályokban foglaltakon túl az irányító hatóság köteles a Bizottság rendelkezésére bocsátani a vonatkozó műveleti szintű végrehajtási adatokat, amelyek magukban foglalják a kedvezményezett (név, a kedvezményezett típusa, a vállalkozás mérete, nemek és elérhetőségek) és a támogatott műveletek (egyedi célkitűzés, a művelet típusa, az érintett ágazat, a mutatók értékei, a művelet előrehaladottsági foka, közös flottanyilvántartási szám, pénzügyi adatok és a támogatás formája) legfontosabb jellemzőit. Az adatokat minden évben január 31-én és július 31-én kell szolgáltatni. Az említett adatok első továbbítása 2022. január 31-ig esedékes, az utolsó pedig 2030. január 31-ig.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben tovább pontosítja az e cikk (3) bekezdésében említett konkrét adatokat és megállapítja a benyújtásuk formátumára vonatkozó szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 63. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 62. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet alapvető teljesítménymutatókkal való kiegészítése céljából, hogy hozzáigazítsa azt a programozási időszak alatt bekövetkezett változásokhoz.

47. cikk

A finanszírozott művelet eredményeinek jelentése

(1)   A kedvezményezetteknek a művelet befejezését követően, de legkésőbb a záró kifizetési kérelemmel együtt be kell jelenteniük a releváns eredménymutatók értékét. Az irányító hatóságnak a záró kifizetéssel párhuzamosan meg kell vizsgálnia az eredménymutatók kedvezményezett által bejelentett értékének a valószínűségét.

(2)   A tagállamok meghosszabbíthatják az (1) bekezdésben megállapított határidőket.

III. CÍM

TÁMOGATÁS KÖZVETLEN ÉS KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS ALATT

I. FEJEZET

1. prioritás: A fenntartható halászat támogatása és a vízi biológiai erőforrások helyreállításának és védelmének előmozdítása

48. cikk

A KHP végrehajtása

Az ETHAA az alábbi eszközökkel segíti a KHP végrehajtását:

| a) | tudományos szakvélemények és ismeretek rendelkezésre bocsátása – többek között a szakértők tudományos testületekben történő részvétele révén – annak elősegítése érdekében, hogy a KHP keretében a halgazdálkodási kérdésekben folytatott döntéshozatal megfelelő és hatékony legyen; |
| --- | --- |

a)

tudományos szakvélemények és ismeretek rendelkezésre bocsátása – többek között a szakértők tudományos testületekben történő részvétele révén – annak elősegítése érdekében, hogy a KHP keretében a halgazdálkodási kérdésekben folytatott döntéshozatal megfelelő és hatékony legyen;

| b) | az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkében említett, állományvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos regionális együttműködés, különösen az említett rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves tervek összefüggésében; |
| --- | --- |

b)

az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkében említett, állományvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos regionális együttműködés, különösen az említett rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves tervek összefüggésében;

| c) | uniós halászati ellenőrzési rendszer fejlesztése és végrehajtása a 1380/2013/EU rendelet 36. cikkében meghatározottak és az 1224/2009/EK rendeletben foglalt részletes szabályok szerint; |
| --- | --- |

c)

uniós halászati ellenőrzési rendszer fejlesztése és végrehajtása a 1380/2013/EU rendelet 36. cikkében meghatározottak és az 1224/2009/EK rendeletben foglalt részletes szabályok szerint;

| d) | a 1380/2013/EU rendelet 43. cikkével összhangban létrehozott tanácsadó testületek működtetése, amelyek egyik célja a KHP-ban való részvétel és a KHP támogatása; |
| --- | --- |

d)

a 1380/2013/EU rendelet 43. cikkével összhangban létrehozott tanácsadó testületek működtetése, amelyek egyik célja a KHP-ban való részvétel és a KHP támogatása;

| e) | önkéntes hozzájárulások a nemzetközi halászati szervezetek tevékenységeihez, összhangban az 1380/2013/EU rendelet 29. és 30. cikkével. |
| --- | --- |

e)

önkéntes hozzájárulások a nemzetközi halászati szervezetek tevékenységeihez, összhangban az 1380/2013/EU rendelet 29. és 30. cikkével.

49. cikk

A tengerek és óceánok tisztaságának és egészségének előmozdítása

(1)   Az ETHAA támogatja a tengerek és óceánok tisztaságának és egészségének előmozdítását, többek között a 2008/56/EK irányelv végrehajtásának támogatását célzó intézkedésekkel, valamint olyan intézkedésekkel, amelyek koherenciát biztosítanak egyrészt – az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének j) pontjában foglaltak szerint – a jó környezeti állapot elérésére vonatkozó célkitűzéssel, másrészt pedig a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia végrehajtásával.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett támogatásnak összhangban kell lennie az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal, különösen a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerinti jó környezeti állapot elérésére vagy fenntartására vonatkozó célkitűzéssel.

II. FEJEZET

2. prioritás: A fenntartható akvakultúra-tevékenységeknek, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének az előmozdítása, ezáltal hozzájárulva az Unión belüli élelmezésbiztonsághoz.

50. cikk

A piacra vonatkozó ismeretek

Az ETHAA az 1379/2013/EU rendelet 42. cikkének megfelelően támogatja a piacra vonatkozó ismeretek Bizottság által történő kidolgozását és terjesztését a halászati és akvakultúra-termékek vonatkozásában.

III. FEJEZET

3. prioritás: A fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztésének előmozdítása

51. cikk

Tengerpolitika és a fenntartható kék gazdaság fejlesztése

Az ETHAA az alábbi eszközökkel segíti a tengerpolitika végrehajtását és a fenntartható kék gazdaság fejlesztését:

| a) | a fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens kék gazdaság előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

a fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens kék gazdaság előmozdítása;

| b) | a tengerpolitika integrált irányításának és kezelésének előmozdítása, ideértve a tengeri területrendezést, a tengermedence-stratégiákat és a regionális tengeri együttműködést; |
| --- | --- |

b)

a tengerpolitika integrált irányításának és kezelésének előmozdítása, ideértve a tengeri területrendezést, a tengermedence-stratégiákat és a regionális tengeri együttműködést;

| c) | a kutatás, az innováció és a technológia transzferének és elterjedésének fokozása a fenntartható kék gazdaságban; |
| --- | --- |

c)

a kutatás, az innováció és a technológia transzferének és elterjedésének fokozása a fenntartható kék gazdaságban;

| d) | a tengerészeti készségek, az óceánokkal kapcsolatos ismeretek javítása, és a fenntartható kék gazdaságra vonatkozó társadalmi-gazdasági és környezeti adatok megosztása; |
| --- | --- |

d)

a tengerészeti készségek, az óceánokkal kapcsolatos ismeretek javítása, és a fenntartható kék gazdaságra vonatkozó társadalmi-gazdasági és környezeti adatok megosztása;

| e) | projekttervezetek és innovatív pénzügyi eszközök kidolgozása. |
| --- | --- |

e)

projekttervezetek és innovatív pénzügyi eszközök kidolgozása.

IV. FEJEZET

4. prioritás: A nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítása

52. cikk

Európai tengeri megfigyelési és adathálózat

Az ETHAA támogatja az EMODnet megvalósítását.

53. cikk

Tengeri védelem és tengerfelügyelet

Az ETHAA támogatja a tengeri védelem és a tengerfelügyelet előmozdítását, többek között az adatok megosztásával, a parti őrségek közötti és az ügynökségek közötti együttműködéssel és a tengeri vonatkozású bűncselekmények és a tengeren folytatott jogellenes tevékenységek elleni küzdelemmel.

54. cikk

Nemzetközi óceánpolitikai irányítás

Az ETHAA az alábbi eszközökkel segíti a nemzetközi óceánpolitikai irányítás végrehajtását:

| a) | az óceánpolitikai irányítás terén aktív nemzetközi szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulások; |
| --- | --- |

a)

az óceánpolitikai irányítás terén aktív nemzetközi szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulások;

| b) | önkéntes együttműködés és koordináció nemzetközi fórumokkal, szervezetekkel, szervekkel és intézményekkel, valamint ezek között az ENSZ Tengerjogi Egyezménye, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodások, intézkedések és partnerségek kontextusában; |
| --- | --- |

b)

önkéntes együttműködés és koordináció nemzetközi fórumokkal, szervezetekkel, szervekkel és intézményekkel, valamint ezek között az ENSZ Tengerjogi Egyezménye, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodások, intézkedések és partnerségek kontextusában;

| c) | óceánokkal kapcsolatos partnerségek kialakítása az Unió és az óceánok hasznosításában érdekkel bíró releváns szereplők között; |
| --- | --- |

c)

óceánokkal kapcsolatos partnerségek kialakítása az Unió és az óceánok hasznosításában érdekkel bíró releváns szereplők között;

| d) | az óceánpolitikai irányítás javításának elősegítésére irányuló releváns nemzetközi megállapodások, intézkedések és eszközök végrehajtása, valamint olyan tevékenységek, intézkedések és tudás kifejlesztése, amelyek lehetővé teszik a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítását; |
| --- | --- |

d)

az óceánpolitikai irányítás javításának elősegítésére irányuló releváns nemzetközi megállapodások, intézkedések és eszközök végrehajtása, valamint olyan tevékenységek, intézkedések és tudás kifejlesztése, amelyek lehetővé teszik a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítását;

| e) | a vonatkozó nemzetközi megállapodások, intézkedések és eszközök végrehajtása a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

e)

a vonatkozó nemzetközi megállapodások, intézkedések és eszközök végrehajtása a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében;

| f) | nemzetközi együttműködés az óceánkutatásban és az óceánokra vonatkozó adatok kezelésében, valamint e területek fejlesztése. |
| --- | --- |

f)

nemzetközi együttműködés az óceánkutatásban és az óceánokra vonatkozó adatok kezelésében, valamint e területek fejlesztése.

V. FEJEZET

Végrehajtási szabályok közvetlen és közvetett irányítás esetében

55. cikk

Uniós finanszírozási formák

(1)   Az ETHAA a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában, különösen a rendelet VII. és VIII. címe szerinti közbeszerzés és vissza nem térítendő támogatások formájában nyújthat finanszírozást. Az ETHAA az e rendelet 56. cikkében említettek szerinti vegyesfinanszírozási műveletek keretében pénzügyi eszközök formájában is biztosíthat finanszírozást.

(2)   A javasolt támogatások értékelését független szakértők is végezhetik.

56. cikk

Vegyesfinanszírozási műveletek

Az ETHAA keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket az (EU) 2021/523 rendelettel és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

57. cikk

A Bizottság által végzett értékelés

(1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. Az értékeléseket funkcionálisan független belső vagy külső szakértőkkel kell elvégeztetni.

(2)   A III. cím szerinti támogatás időközi értékelését 2024 végéig kell elvégezni.

(3)   A III. cím szerinti támogatásról szóló végső értékelő jelentést 2031 végéig kell elkészíteni.

(4)   A Bizottság a (2) és (3) bekezdésben említett értékelő jelentéseket benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

58. cikk

Monitoring a közvetlen és a közvetett irányítás keretében

(1)   A Bizottság az I. mellékletben foglalt eredmény- és kimeneti mutatókat használja az ETHAA közvetlen és közvetett irányítás keretében történő végrehajtása eredményeinek monitoringja céljából.

(2)   A Bizottság adatokat gyűjt a közvetlen és a közvetett irányítás keretében történő támogatásra kiválasztott műveletekről, beleértve a kedvezményezett és a művelet legfontosabb jellemzőit, a 46. cikk (3) bekezdésében foglaltak szerint.

59. cikk

Auditok

A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy jogalanyok – köztük az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérő személyek vagy jogalanyok – által végzett auditok képezik.

60. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosság

(1)   Az uniós támogatás címzettjeinek fel kell tüntetniük az említett támogatások eredetét, és különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós támogatás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az ETHAA-hoz, az ETHAA alapján végzett intézkedésekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan. Az ETHAA számára elkülönített pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 3. cikkben említett prioritásokhoz.

61. cikk

Támogatható jogalanyok, támogatható tevékenységek és elszámolható költségek

(1)   A költségvetési rendelet 197. cikkében foglalt feltételeken túlmenően az e cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt jogosultsági feltételek is alkalmazandók.

(2)   Az alábbi jogalanyok támogathatók:

| a) | egy tagállamban vagy a munkaprogramban felsorolt valamely harmadik országban letelepedett jogalanyok a (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételek szerint; |
| --- | --- |

a)

egy tagállamban vagy a munkaprogramban felsorolt valamely harmadik országban letelepedett jogalanyok a (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételek szerint;

| b) | az uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany vagy bármely nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

b)

az uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany vagy bármely nemzetközi szervezet.

(3)   Harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen támogathatók, amennyiben ez egy adott intézkedés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges.

(4)   A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok főszabály szerint viselik részvételük költségeit.

(5)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban és az említett rendelet 193. cikkének (4) bekezdésétől eltérve – figyelembe véve e rendelet későbbi hatálybalépését és a folyamatosság biztosítása érdekében – a finanszírozási határozatban meghatározottak szerint és korlátozott időre az e rendelet alapján támogatott tevékenységek és azok mögöttes költségei 2021. január 1-jétől támogathatónak, illetve elszámolhatónak tekinthetők abban az esetben is, ha a tevékenységek végrehajtására, illetve a költségek felmerülésére a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtása előtt került sor.

IV. CÍM

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

62. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 11., 36., 46. és 65. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2021. július 14-től 2027. december 31-ig tartó időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 11., 36., 46. és 65. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 11., 36., 46. vagy 65. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

63. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap Bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

V. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

64. cikk

Az (EU) 2017/1004 rendelet módosításai

Az (EU) 2017/1004 rendelet 6. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok az uniós jog értelmében jelenleg fennálló adatgyűjtési kötelezettségeiktől függetlenül adatokat gyűjtenek a többéves uniós programnak megfelelően kidolgozott munkaterv (a továbbiakban: a nemzeti munkaterv) keretében. A tagállamok elektronikus úton benyújtják a Bizottságnak a nemzeti munkaterveiket az azon évet megelőző év október 15-ig, amelytől kezdve a nemzeti munkatervet alkalmazni kell, kivéve, ha egy már meglévő terv még mindig alkalmazandó, amely esetben a tagállam erről értesíti a Bizottságot.


  (2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett nemzeti munkaterveket a nemzeti munkaterv alkalmazásának kezdetét megelőző év december 31-éig végrehajtási jogi aktus útján jóváhagyja. A nemzeti munkatervek jóváhagyásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a HTMGB által a 10. cikkel összhangban végzett értékelést. Amennyiben ez az értékelés azt mutatja, hogy a nemzeti munkaterv nem felel meg e cikknek, vagy nem biztosítja az adatok tudományos relevanciáját vagy a javasolt módszerek és eljárások megfelelő minőségét, a Bizottság erről haladéktalanul értesíti az érintett tagállamot, és javaslatot tesz az adott munkaterv Bizottság által szükségesnek ítélt módosítására. Ezt követően az érintett tagállam felülvizsgált nemzeti munkatervet nyújt be a Bizottsághoz.”; |
| --- | --- |

1.

az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok az uniós jog értelmében jelenleg fennálló adatgyűjtési kötelezettségeiktől függetlenül adatokat gyűjtenek a többéves uniós programnak megfelelően kidolgozott munkaterv (a továbbiakban: a nemzeti munkaterv) keretében. A tagállamok elektronikus úton benyújtják a Bizottságnak a nemzeti munkaterveiket az azon évet megelőző év október 15-ig, amelytől kezdve a nemzeti munkatervet alkalmazni kell, kivéve, ha egy már meglévő terv még mindig alkalmazandó, amely esetben a tagállam erről értesíti a Bizottságot.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett nemzeti munkaterveket a nemzeti munkaterv alkalmazásának kezdetét megelőző év december 31-éig végrehajtási jogi aktus útján jóváhagyja. A nemzeti munkatervek jóváhagyásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a HTMGB által a 10. cikkel összhangban végzett értékelést. Amennyiben ez az értékelés azt mutatja, hogy a nemzeti munkaterv nem felel meg e cikknek, vagy nem biztosítja az adatok tudományos relevanciáját vagy a javasolt módszerek és eljárások megfelelő minőségét, a Bizottság erről haladéktalanul értesíti az érintett tagállamot, és javaslatot tesz az adott munkaterv Bizottság által szükségesnek ítélt módosítására. Ezt követően az érintett tagállam felülvizsgált nemzeti munkatervet nyújt be a Bizottsághoz.”;

| 2. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat határozhat meg az (1) bekezdésben említett nemzeti munkatervek benyújtása tekintetében alkalmazandó eljárások, formai követelmények és határidők vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 25. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.” |
| --- | --- |

2.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat határozhat meg az (1) bekezdésben említett nemzeti munkatervek benyújtása tekintetében alkalmazandó eljárások, formai követelmények és határidők vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 25. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

65. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az 508/2014/EU rendelet és az annak alapján elfogadott bármely, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktus továbbra is alkalmazandó a 2014–2020-as programozási időszakban az ETHA-ból támogatott programokra és műveletekre.

(2)   Az 508/2014/EU rendelettel létrehozott támogatási rendszerről az e rendelettel létrehozandó támogatási rendszerre való áttérés elősegítése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 62. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételek meghatározása céljából, amelyek teljesülése esetén a Bizottság által az 508/2014/EU rendelet alapján jóváhagyott támogatás beépíthető az e rendelet értelmében előirányzott támogatásba.

(3)   Az 508/2014/EU rendeletre történő hivatkozásokat a 2021–2027-es programozási időszakot illetően e rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni.

66. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás időpontja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet a III. címben meghatározott közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatás tekintetében 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2021. július 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 110., 2019.3.22., 104. o.

1

(2)  
  HL C 361., 2018.10.5., 9. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. április 4-i álláspontja (HL C 116., 2021.3.31., 81. o.) és a Tanács 2021. június 14-i álláspontja első olvasatban (HL C 271., 2021.7.7., 1. o.). Az Európai Parlament 2021. július 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433I., 2020.12.22., 11. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

10

(11)  A Tanács (EU) 2017/159 irányelve (2016. december 19.) az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COGECA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) és az Európai Uniós Halászati Vállalkozások Nemzeti Szervezeteinek Szövetsége (Europêche) között 2012. május 21-én megkötött, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtásáról szóló megállapodás végrehajtásáról (HL L 25., 2017.1.31., 12. o.).

11

(12)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1004 rendelete (2017. május 17.) a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2017.6.20., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 92/43/EGK irányelve ( 1992. május 21. ) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve ( 2000. október 23. ) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 1379/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.).

17

(18)  A Tanács 98/392/EK határozata (1998. március 23.) az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

18

(19)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

20

(21)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

21

(22)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

22

(23)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/352 rendelete (2017. február 15.) a kikötői szolgáltatások nyújtását és a kikötők pénzügyi átláthatóságára vonatkozó közös szabályokat biztosító keretrendszer létrehozásáról (HL L 57., 2017.3.3., 1. o.).

27

(28)  A Tanács 1967/2006/EK rendelete (2006. december 21.) a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/904 irányelve (2019. június 5.) egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről (HL L 155., 2019.6.12., 1. o.).

29

(30)  A Tanács 1005/2008/ EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/99/EK irányelve (2008. november 19.) a környezet büntetőjog általi védelméről (HL L 328., 2008.12.6., 28. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (Állategészségügyi rendelet) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/89/EU irányelve (2014. július 23.) a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról (HL L 257., 2014.8.28., 135. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1896 rendelete (2019. november 13.) az Európai Határ- és Parti Őrségről, valamint az 1052/2013/EU és az (EU) 2016/1624 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2019.11.14., 1. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (2002. június 27.) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 208., 2002.8.5., 1. o.).

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/473 rendelete (2019. március 19.) az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalról (HL L 83., 2019.3.25., 18. o.).

36

(37)  A Tanács (EU) 2015/1565 határozata (2015. szeptember 14.) a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 244., 2015.9.19., 55. o.).

37

---

I. MELLÉKLET

AZ ETHAA KÖZÖS MUTATÓI

| ALAPVETŐ TELJESÍTMÉNYMUTATÓK  (1) | EREDMÉNYMUTATÓK (MÉRTÉKEGYSÉG) | KIMENETI MUTATÓK |
| --- | --- | --- |
| CI 01 – Létrehozott vállalkozások
  CI 02 – Nagyobb árbevételű vállalkozások
  CI 03 – Létrehozott munkahelyek
  CI 04 – Fenntartott munkahelyek
  CI 05 – Kedvezményezett személyek
  CI 06 – A jó környezeti állapothoz hozzájáruló, ezen belül a természet helyreállítására és megőrzésére, az ökoszisztémák védelmére, a biológiai sokféleségre, az állategészségre és -jólétre irányuló intézkedések
  CI 07 – A CO2-kibocsátás csökkenését eredményező energiafogyasztás
  CI 08 – A támogatott kkv-k száma | CR 01 – Új termelési kapacitás (tonna/év)
  CR 02 – Fenntartott akvakultúra-termelés (tonna/év)
  CR 03 – Létrehozott vállalkozások (szervezeti egységek száma)
  CR 04 – Nagyobb árbevételű vállalkozások (szervezeti egységek száma)
  CR 05 – A visszavont hajók kapacitása (BT és kW)
  CR 06 – Létrehozott munkahelyek (személyek száma)
  CR 07 – Fenntartott munkahelyek (személyek száma)
  CR 08 – Kedvezményezett személyek (személyek száma)
  CR 09 – A jó környezeti állapothoz hozzájáruló, a biodiverzitás és az ökoszisztémák védelmét, megőrzését és helyreállítását célzó műveletek által érintett terület (km2 vagy km)
  CR 10 – A jó környezeti állapothoz hozzájáruló, ezen belül a természet helyreállítására, megőrzésére, az ökoszisztémák védelmére, a biológiai sokféleségre, valamint a állategészségre és -jólétre irányuló intézkedések (intézkedések száma)
  CR 11 – A társadalmi fenntarthatóságot növelő szervezeti egységek (szervezeti egységek száma) | CO 01 – A műveletek száma |
| CI 09 – Az elektronikus helymeghatározási és fogásbejelentő berendezéssel felszerelt halászhajók száma
  CI 10 – A helyi akciócsoportok száma
  CI 11 – A támogatásban részesített kisüzemi part menti halászhajók száma
  CI 12 – Adat- és információs platformok használata | CR 12 – „Az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására” szolgáló rendszer hatékonysága (mérték: magas, közepes, alacsony)
  CR 13 – Az érdekelt felek közötti együttműködési tevékenységek (intézkedések száma)
  CR 14 – A lehetővé vált innovációk (az új termékek, szolgáltatások, folyamatok, üzleti modellek vagy módszerek száma)
  CR 15 – Telepített vagy továbbfejlesztett ellenőrzési eszközök (eszközök száma)
  CR 16 – Olyan szervezeti egységek, amelyek tekintetében népszerűsítési és tájékoztatási intézkedésekre kerül sor (szervezeti egységek száma)
  CR 17 – A termelésben és/vagy a feldolgozásban az energiahatékonyságot javító szervezeti egységek (szervezeti egységek száma)
  CR 18 – A CO2-kibocsátás csökkenését eredményező energiafogyasztás (kWh/tonna vagy liter/h)
  CR 19 – Az irányítási kapacitás javítását célzó intézkedések (intézkedések száma)
  CR 20 – A megkezdett beruházások (EUR)
  CR 21 – A rendelkezésre bocsátott adatkészletek és szakvélemények (szám)
  CR 22 – Adat- és információs platformok használata (oldalmegjelenítések száma) | |

ALAPVETŐ TELJESÍTMÉNYMUTATÓK  (1)

EREDMÉNYMUTATÓK (MÉRTÉKEGYSÉG)

KIMENETI MUTATÓK

CI 01 – Létrehozott vállalkozások

CI 02 – Nagyobb árbevételű vállalkozások

CI 03 – Létrehozott munkahelyek

CI 04 – Fenntartott munkahelyek

CI 05 – Kedvezményezett személyek

CI 06 – A jó környezeti állapothoz hozzájáruló, ezen belül a természet helyreállítására és megőrzésére, az ökoszisztémák védelmére, a biológiai sokféleségre, az állategészségre és -jólétre irányuló intézkedések

CI 07 – A CO2-kibocsátás csökkenését eredményező energiafogyasztás

CI 08 – A támogatott kkv-k száma

CR 01 – Új termelési kapacitás (tonna/év)

CR 02 – Fenntartott akvakultúra-termelés (tonna/év)

CR 03 – Létrehozott vállalkozások (szervezeti egységek száma)

CR 04 – Nagyobb árbevételű vállalkozások (szervezeti egységek száma)

CR 05 – A visszavont hajók kapacitása (BT és kW)

CR 06 – Létrehozott munkahelyek (személyek száma)

CR 07 – Fenntartott munkahelyek (személyek száma)

CR 08 – Kedvezményezett személyek (személyek száma)

CR 09 – A jó környezeti állapothoz hozzájáruló, a biodiverzitás és az ökoszisztémák védelmét, megőrzését és helyreállítását célzó műveletek által érintett terület (km2 vagy km)

CR 10 – A jó környezeti állapothoz hozzájáruló, ezen belül a természet helyreállítására, megőrzésére, az ökoszisztémák védelmére, a biológiai sokféleségre, valamint a állategészségre és -jólétre irányuló intézkedések (intézkedések száma)

CR 11 – A társadalmi fenntarthatóságot növelő szervezeti egységek (szervezeti egységek száma)

CO 01 – A műveletek száma

CI 09 – Az elektronikus helymeghatározási és fogásbejelentő berendezéssel felszerelt halászhajók száma

CI 10 – A helyi akciócsoportok száma

CI 11 – A támogatásban részesített kisüzemi part menti halászhajók száma

CI 12 – Adat- és információs platformok használata

CR 12 – „Az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására” szolgáló rendszer hatékonysága (mérték: magas, közepes, alacsony)

CR 13 – Az érdekelt felek közötti együttműködési tevékenységek (intézkedések száma)

CR 14 – A lehetővé vált innovációk (az új termékek, szolgáltatások, folyamatok, üzleti modellek vagy módszerek száma)

CR 15 – Telepített vagy továbbfejlesztett ellenőrzési eszközök (eszközök száma)

CR 16 – Olyan szervezeti egységek, amelyek tekintetében népszerűsítési és tájékoztatási intézkedésekre kerül sor (szervezeti egységek száma)

CR 17 – A termelésben és/vagy a feldolgozásban az energiahatékonyságot javító szervezeti egységek (szervezeti egységek száma)

CR 18 – A CO2-kibocsátás csökkenését eredményező energiafogyasztás (kWh/tonna vagy liter/h)

CR 19 – Az irányítási kapacitás javítását célzó intézkedések (intézkedések száma)

CR 20 – A megkezdett beruházások (EUR)

CR 21 – A rendelkezésre bocsátott adatkészletek és szakvélemények (szám)

CR 22 – Adat- és információs platformok használata (oldalmegjelenítések száma)

---

(1)  Az ETHAA-ra vonatkozó, a Bizottság által a költségvetési rendelet 41. cikke (3) bekezdése h) pontjának iii. alpontja szerinti jelentéstételi kötelezettsége teljesítéséhez alkalmazandó alapvető teljesítménymutatók.

---

II. MELLÉKLET

A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ TÁMOGATÁS MEGSZERVEZÉSE

| SZAKPOLITIKAI CÉLKITŰZÉS
  Az (EU) 2021/1060 rendelet 5. cikke szerint | ETHAA-PRIORITÁS | EGYEDI ETHAA-CÉLKITŰZÉS | A FINANSZÍROZÁSI TERVBEN HASZNÁLANDÓ NÓMENKLATÚRA
  Az (EU) 2021/1060 rendelet V. mellékletének 11A. táblázata szerint |
| --- | --- | --- | --- |
| Zöldebb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású – és a nulla nettó szén-dioxid-kibocsátásra átálló –, reziliens Európa a tiszta és igazságos energetikai átmenetnek, a zöld és kék beruházásoknak, a körforgásos gazdaságnak, az éghajlatváltozás enyhítésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak, a kockázatmegelőzésnek és -kezelésnek, valamint a fenntartható városi mobilitásnak az előmozdításával | A fenntartható halászat támogatása és a vízi biológiai erőforrások helyreállításának és védelmének előmozdítása | A gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható halászati tevékenységek megerősítése | 1.1.1.
  valamennyi művelet, kivéve a 17. és 19. cikk alapján támogatottakat |
| 1.1.2.
  a 17. és 19. cikk alapján támogatott műveletek |
| Az energiahatékonyság növelése és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése a halászhajók hajtóművének cseréje vagy korszerűsítése révén | 1.2. |
| A halászati kapacitás halászati lehetőségekhez való hozzáigazításának előmozdítása a halászati tevékenységek végleges beszüntetése esetén, ideiglenes szüneteltetésük esetén pedig a megfelelő életszínvonal elősegítése | 1.3. |
| | | A hatékony halászati ellenőrzésnek és végrehajtásnak – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is beleértve –, valamint a tudásalapú döntéshozatal számára megbízható adatok rendelkezésre állásának az előmozdítása | 1.4. |
| Egyenlő versenyfeltételek előmozdítása a legkülső régiókból származó halászati és akvakultúra-termékek esetében | 1.5. |
| Hozzájárulás a vízi biológiai sokféleség és a vízi ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához | 1.6. |
| A fenntartható akvakultúra-tevékenységeknek, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének előmozdítása, ezáltal hozzájárulva az Unió élelmezésbiztonságához | A fenntartható akvakultúra-tevékenységek előmozdítása, különös tekintettel az akvakultúrás termelés versenyképességének megerősítésére, biztosítva ugyanakkor e tevékenységek hosszú távú környezeti fenntarthatóságát | 2.1. |
| | | A halászati és akvakultúra-termékek piaci értékesítésének, minőségének és hozzáadott értékének, valamint e termékek feldolgozásának előmozdítása | 2.2. |
| A nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítása | A tengerek és óceánok fenntartható kezelésének erősítése a tengerrel kapcsolatos tudás, a tengerfelügyelet vagy a parti őrségek közötti együttműködés előmozdítása révén | 4.1. |
| A polgárokhoz közelebb álló Európa valamennyi térségtípus fenntartható és integrált fejlődésének és a helyi kezdeményezéseknek az elősegítése révén | A fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztésének előmozdítása | A fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fenntartható fejlődésének előmozdítása | 3.1. |
| | Technikai segítségnyújtás | 5.1. |
| 5.2. |

SZAKPOLITIKAI CÉLKITŰZÉS

Az (EU) 2021/1060 rendelet 5. cikke szerint

ETHAA-PRIORITÁS

EGYEDI ETHAA-CÉLKITŰZÉS

A FINANSZÍROZÁSI TERVBEN HASZNÁLANDÓ NÓMENKLATÚRA

Az (EU) 2021/1060 rendelet V. mellékletének 11A. táblázata szerint

Zöldebb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású – és a nulla nettó szén-dioxid-kibocsátásra átálló –, reziliens Európa a tiszta és igazságos energetikai átmenetnek, a zöld és kék beruházásoknak, a körforgásos gazdaságnak, az éghajlatváltozás enyhítésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak, a kockázatmegelőzésnek és -kezelésnek, valamint a fenntartható városi mobilitásnak az előmozdításával

A fenntartható halászat támogatása és a vízi biológiai erőforrások helyreállításának és védelmének előmozdítása

A gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható halászati tevékenységek megerősítése

1.1.1.

valamennyi művelet, kivéve a 17. és 19. cikk alapján támogatottakat

1.1.2.

a 17. és 19. cikk alapján támogatott műveletek

Az energiahatékonyság növelése és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése a halászhajók hajtóművének cseréje vagy korszerűsítése révén

1.2.

A halászati kapacitás halászati lehetőségekhez való hozzáigazításának előmozdítása a halászati tevékenységek végleges beszüntetése esetén, ideiglenes szüneteltetésük esetén pedig a megfelelő életszínvonal elősegítése

1.3.

A hatékony halászati ellenőrzésnek és végrehajtásnak – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is beleértve –, valamint a tudásalapú döntéshozatal számára megbízható adatok rendelkezésre állásának az előmozdítása

1.4.

Egyenlő versenyfeltételek előmozdítása a legkülső régiókból származó halászati és akvakultúra-termékek esetében

1.5.

Hozzájárulás a vízi biológiai sokféleség és a vízi ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához

1.6.

A fenntartható akvakultúra-tevékenységeknek, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének előmozdítása, ezáltal hozzájárulva az Unió élelmezésbiztonságához

A fenntartható akvakultúra-tevékenységek előmozdítása, különös tekintettel az akvakultúrás termelés versenyképességének megerősítésére, biztosítva ugyanakkor e tevékenységek hosszú távú környezeti fenntarthatóságát

2.1.

A halászati és akvakultúra-termékek piaci értékesítésének, minőségének és hozzáadott értékének, valamint e termékek feldolgozásának előmozdítása

2.2.

A nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint a tengerek és óceánok biztonságának, védelmének, tisztaságának és fenntartható kezelésének biztosítása

A tengerek és óceánok fenntartható kezelésének erősítése a tengerrel kapcsolatos tudás, a tengerfelügyelet vagy a parti őrségek közötti együttműködés előmozdítása révén

4.1.

A polgárokhoz közelebb álló Európa valamennyi térségtípus fenntartható és integrált fejlődésének és a helyi kezdeményezéseknek az elősegítése révén

A fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fejlesztésének előmozdítása

A fenntartható kék gazdaság létrejöttének elősegítése a part menti, szigeti és belső területeken, valamint a halászattal és akvakultúrával foglalkozó közösségek fenntartható fejlődésének előmozdítása

3.1.

Technikai segítségnyújtás

5.1.

5.2.

---

III. MELLÉKLET

EGYEDI MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁS MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN

| SOR SZÁMA | EGYEDI MŰVELETI KATEGÓRIA | MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁS |
| --- | --- | --- |
| 1. | A 17., 18. és 19. cikk alapján támogatott műveletek | 40 % |
| 2. | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkében említett kirakodási kötelezettség végrehajtásához hozzájáruló alábbi műveletek: | |
| — | a halászeszközök méret- vagy fajszelektivitásának javítását szolgáló műveletek, |

SOR SZÁMA

EGYEDI MŰVELETI KATEGÓRIA

MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁS

1.

A 17., 18. és 19. cikk alapján támogatott műveletek

40 %

2.

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkében említett kirakodási kötelezettség végrehajtásához hozzájáruló alábbi műveletek:

—

a halászeszközök méret- vagy fajszelektivitásának javítását szolgáló műveletek,

100 %

| — | a halászkikötők, árverési csarnokok, kirakodóhelyek és menedékek infrastruktúráját a nem szándékos fogások kirakodásának és tárolásának megkönnyítése érdekében javító műveletek, |
| --- | --- |

—

a halászkikötők, árverési csarnokok, kirakodóhelyek és menedékek infrastruktúráját a nem szándékos fogások kirakodásának és tárolásának megkönnyítése érdekében javító műveletek,

75 %

| — | az 1379/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a kereskedelmi állományokból származó, kirakodott nem kívánt fogások forgalomba hozatalát megkönnyítő műveletek. |
| --- | --- |

—

az 1379/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a kereskedelmi állományokból származó, kirakodott nem kívánt fogások forgalomba hozatalát megkönnyítő műveletek.

75 %

3.

A halászhajók fedélzetén uralkodó egészségügyi, biztonsági és munkakörülmények javítását szolgáló műveletek, a 19. cikk alapján támogatott műveletek kivételével

75 %

4.

A legkülső régiókban végrehajtott műveletek

85 %

5.

A távoli görög szigeteken, valamint a horvátországi Dugi Otok, Vis, Mljet és Lastovo szigeteken végrehajtott műveletek

85 %

6.

A 22. cikk alapján támogatott műveletek

85 %

7.

A kisüzemi part menti halászathoz kapcsolódó műveletek

100 %

8.

Olyan műveletek, melyek kedvezményezettje közjogi szerv vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozás az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint, ha a támogatást ilyen szolgáltatások működtetéséhez nyújtják

100 %

9.

A 39. cikkben említett ellentételezésekhez kapcsolódó műveletek

100 %

10.

A 23. és 25. cikk alapján, továbbá a 4. prioritás keretében támogatott műveletek

100 %

11.

Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdésével összhangban a halászati lehetőségek tagállamok közötti cseréjére szolgáló átlátható rendszerek tervezéséhez, fejlesztéséhez, monitoringjához, értékeléséhez vagy irányításához kapcsolódó műveletek

100 %

12.

A helyi akciócsoportok működési költségeihez kapcsolódó műveletek

100 %

13.

A 30. cikk alapján támogatott olyan műveletek, amelyek a következő kritériumok közül legalább egynek megfelelnek:

| i. | kollektív érdeket képviselnek; |
| --- | --- |

i.

kollektív érdeket képviselnek;

| ii. | kedvezményezettjük kollektív jellegű; vagy |
| --- | --- |

ii.

kedvezményezettjük kollektív jellegű; vagy

| iii. | adott esetben helyi szinten innovatív tulajdonságokkal rendelkeznek és nyilvános hozzáférést biztosítanak eredményeikhez. |
| --- | --- |

iii.

adott esetben helyi szinten innovatív tulajdonságokkal rendelkeznek és nyilvános hozzáférést biztosítanak eredményeikhez.

100 %

14.

A 13. sorban szereplő műveletektől eltérő műveletek, amelyek a következő kritériumok mindegyikének megfelelnek:

| i. | kollektív érdeket képviselnek; |
| --- | --- |

i.

kollektív érdeket képviselnek;

| ii. | kedvezményezettjük kollektív jellegű; |
| --- | --- |

ii.

kedvezményezettjük kollektív jellegű;

| iii. | innovatív tulajdonságokkal rendelkeznek vagy nyilvános hozzáférést biztosítanak eredményeikhez. |
| --- | --- |

iii.

innovatív tulajdonságokkal rendelkeznek vagy nyilvános hozzáférést biztosítanak eredményeikhez.

100 %

15.

Termelői szervezetek, termelői szervezetek társulásai vagy szakmaközi szervezetek által végrehajtott műveletek.

75 %

16.

Pénzügyi eszközök, az 1. sorban említett műveletekhez kapcsolódó pénzügyi eszközök kivételével

100 %

17.

Kkv-k által végzett fenntartható akvakultúra-tevékenységeket támogató műveletek

60 %

18.

A halászat, az akvakultúra és a feldolgozás terén az innovatív termékeket, folyamatokat vagy felszereléseket támogató műveletek

75 %

19.

Halászszervezetek vagy egyéb kollektív kedvezményezettek által végrehajtott műveletek

60 %

---

IV. MELLÉKLET

A BEAVATKOZÁSOK TÍPUSAI

| Sz. | A BEAVATKOZÁS TÍPUSA | ÉGHAJLAT-EGYÜTTHATÓ | KÖRNYEZETI EGYÜTTHATÓ |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | A környezetre gyakorolt negatív hatások csökkentése és/vagy hozzájárulás a környezetre gyakorolt pozitív hatásokhoz, továbbá a jó környezeti állapothoz való hozzájárulás | 100 % | 100 % |
| 2. | A gazdaságilag életképes, versenyképes és vonzó halászati, akvakultúra és halfeldolgozó ágazatokhoz szükséges feltételek elősegítése | 40 % | 40 % |
| 3. | A klímasemlegességhez való hozzájárulás | 100 % | 100 % |
| 4. | A halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése | 100 % | 100 % |
| 5. | A halászati tevékenységek végleges beszüntetése | 100 % | 100 % |
| 6. | A jó környezeti állapothoz való hozzájárulás a védett tengeri területek, ezen belül a Natura 2000 területek megvalósítása és monitoringja révén | 100 % | 100 % |
| 7. | Váratlan környezeti, éghajlati vagy népegészségügyi események ellentételezése | 0 % | 0 % |
| 8. | Többletköltségek ellentételezése a legkülső régiókban | 0 % | 0 % |
| 9. | Állategészségügy és állatjólét | 40 % | 40 % |
| 10. | Ellenőrzés és végrehajtás | 40 % | 100 % |
| 11. | Adatgyűjtés és adatelemzés, valamint a tengerrel kapcsolatos ismeretek bővítése | 100 % | 100 % |
| 12. | Tengerfelügyelet és tengeri védelem | 40 % | 40 % |
| Közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD) |
| 13. | CLLD-előkészítő intézkedések | 0 % | 0 % |
| 14. | CLLD-stratégiák végrehajtása | 40 % | 40 % |
| 15. | CLLD működési költségek és szervezési tevékenységek | 0 % | 0 % |
| Technikai segítségnyújtás |
| 16. | Technikai segítségnyújtás | 0 % | 0 % |

Sz.

A BEAVATKOZÁS TÍPUSA

ÉGHAJLAT-EGYÜTTHATÓ

KÖRNYEZETI EGYÜTTHATÓ

1.

A környezetre gyakorolt negatív hatások csökkentése és/vagy hozzájárulás a környezetre gyakorolt pozitív hatásokhoz, továbbá a jó környezeti állapothoz való hozzájárulás

100 %

100 %

2.

A gazdaságilag életképes, versenyképes és vonzó halászati, akvakultúra és halfeldolgozó ágazatokhoz szükséges feltételek elősegítése

40 %

40 %

3.

A klímasemlegességhez való hozzájárulás

100 %

100 %

4.

A halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése

100 %

100 %

5.

A halászati tevékenységek végleges beszüntetése

100 %

100 %

6.

A jó környezeti állapothoz való hozzájárulás a védett tengeri területek, ezen belül a Natura 2000 területek megvalósítása és monitoringja révén

100 %

100 %

7.

Váratlan környezeti, éghajlati vagy népegészségügyi események ellentételezése

0 %

0 %

8.

Többletköltségek ellentételezése a legkülső régiókban

0 %

0 %

9.

Állategészségügy és állatjólét

40 %

40 %

10.

Ellenőrzés és végrehajtás

40 %

100 %

11.

Adatgyűjtés és adatelemzés, valamint a tengerrel kapcsolatos ismeretek bővítése

100 %

100 %

12.

Tengerfelügyelet és tengeri védelem

40 %

40 %

Közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)

13.

CLLD-előkészítő intézkedések

0 %

0 %

14.

CLLD-stratégiák végrehajtása

40 %

40 %

15.

CLLD működési költségek és szervezési tevékenységek

0 %

0 %

Technikai segítségnyújtás

16.

Technikai segítségnyújtás

0 %

0 %

---

V. MELLÉKLET

AZ ETHAA-BÓL SZÁRMAZÓ ÖSSZES FORRÁS TAGÁLLAMONKÉNT A 2021. JANUÁR 1. ÉS 2027. DECEMBER 31. KÖZÖTTI IDŐSZAKRA

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | ÖSSZESEN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÖSSZESEN | 649 646 302 | 867 704 926 | 833 435 808 | 798 047 503 | 707 757 512 | 721 531 085 | 732 876 864 | 5 311 000 000 |
| BE | 4 925 394 | 6 578 640 | 6 318 823 | 6 050 521 | 5 365 973 | 5 470 400 | 5 556 420 | 40 266 171 |
| BG | 10 390 512 | 13 878 165 | 13 330 060 | 12 764 057 | 11 319 949 | 11 540 245 | 11 721 710 | 84 944 698 |
| CZ | 3 670 269 | 4 902 222 | 4 708 614 | 4 508 683 | 3 998 577 | 4 076 392 | 4 140 492 | 30 005 249 |
| DK | 24 582 747 | 32 834 129 | 31 537 379 | 30 198 278 | 26 781 687 | 27 302 881 | 27 732 208 | 200 969 309 |
| DE | 25 908 996 | 34 605 542 | 33 238 833 | 31 827 487 | 28 226 569 | 28 775 883 | 29 228 372 | 211 811 682 |
| EE | 11 912 962 | 15 911 637 | 15 283 223 | 14 634 286 | 12 978 583 | 13 231 157 | 13 439 212 | 97 391 060 |
| IE | 17 414 773 | 23 260 170 | 22 341 533 | 21 392 895 | 18 972 532 | 19 341 754 | 19 645 895 | 142 369 552 |
| EL | 45 869 836 | 61 266 389 | 58 846 736 | 56 348 059 | 49 972 919 | 50 945 434 | 51 746 530 | 374 995 903 |
| ES | 137 053 465 | 183 056 482 | 175 826 854 | 168 361 115 | 149 312 971 | 152 218 730 | 154 612 307 | 1 120 441 924 |
| FR | 69 372 651 | 92 658 097 | 88 998 661 | 85 219 712 | 75 578 071 | 77 048 886 | 78 260 448 | 567 136 526 |
| HR | 29 808 019 | 39 813 303 | 38 240 917 | 36 617 179 | 32 474 362 | 33 106 342 | 33 626 925 | 243 687 047 |
| IT | 63 388 749 | 84 665 656 | 81 321 871 | 77 868 885 | 69 058 907 | 70 402 853 | 71 509 909 | 518 216 830 |
| CY | 4 685 786 | 6 258 605 | 6 011 428 | 5 756 178 | 5 104 932 | 5 204 279 | 5 286 114 | 38 307 322 |
| LV | 16 498 239 | 22 035 996 | 21 165 707 | 20 266 995 | 17 974 015 | 18 323 805 | 18 611 939 | 134 876 696 |
| LT | 7 484 030 | 9 996 101 | 9 601 315 | 9 193 636 | 8 153 481 | 8 312 155 | 8 442 859 | 61 183 577 |
| LU | – | – | – | – | – | – | – | – |
| HU | 4 612 763 | 6 161 072 | 5 917 747 | 5 666 475 | 5 025 378 | 5 123 176 | 5 203 735 | 37 710 346 |
| MT | 2 669 689 | 3 565 790 | 3 424 963 | 3 279 536 | 2 908 494 | 2 965 097 | 3 011 721 | 21 825 290 |
| NL | 11 978 187 | 15 998 755 | 15 366 900 | 14 714 410 | 13 049 642 | 13 303 600 | 13 512 794 | 97 924 288 |
| AT | 821 763 | 1 097 594 | 1 054 246 | 1 009 482 | 895 270 | 912 693 | 927 046 | 6 718 094 |
| PL | 62 675 756 | 83 713 340 | 80 407 168 | 76 993 019 | 68 282 136 | 69 610 965 | 70 705 569 | 512 387 953 |
| PT | 46 307 271 | 61 850 651 | 59 407 923 | 56 885 418 | 50 449 481 | 51 431 271 | 52 240 007 | 378 572 022 |
| RO | 19 871 141 | 26 541 038 | 25 492 826 | 24 410 382 | 21 648 625 | 22 069 926 | 22 416 967 | 162 450 905 |
| SI | 2 927 095 | 3 909 597 | 3 755 191 | 3 595 743 | 3 188 925 | 3 250 985 | 3 302 105 | 23 929 641 |
| SK | 1 862 388 | 2 487 512 | 2 389 271 | 2 287 821 | 2 028 980 | 2 068 465 | 2 100 991 | 15 225 428 |
| FI | 8 777 254 | 11 723 405 | 11 260 401 | 10 782 276 | 9 562 384 | 9 748 476 | 9 901 766 | 71 755 962 |
| SE | 14 176 567 | 18 935 038 | 18 187 218 | 17 414 975 | 15 444 669 | 15 745 235 | 15 992 823 | 115 896 525 |

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

ÖSSZESEN

ÖSSZESEN

649 646 302

867 704 926

833 435 808

798 047 503

707 757 512

721 531 085

732 876 864

5 311 000 000

BE

4 925 394

6 578 640

6 318 823

6 050 521

5 365 973

5 470 400

5 556 420

40 266 171

BG

10 390 512

13 878 165

13 330 060

12 764 057

11 319 949

11 540 245

11 721 710

84 944 698

CZ

3 670 269

4 902 222

4 708 614

4 508 683

3 998 577

4 076 392

4 140 492

30 005 249

DK

24 582 747

32 834 129

31 537 379

30 198 278

26 781 687

27 302 881

27 732 208

200 969 309

DE

25 908 996

34 605 542

33 238 833

31 827 487

28 226 569

28 775 883

29 228 372

211 811 682

EE

11 912 962

15 911 637

15 283 223

14 634 286

12 978 583

13 231 157

13 439 212

97 391 060

IE

17 414 773

23 260 170

22 341 533

21 392 895

18 972 532

19 341 754

19 645 895

142 369 552

EL

45 869 836

61 266 389

58 846 736

56 348 059

49 972 919

50 945 434

51 746 530

374 995 903

ES

137 053 465

183 056 482

175 826 854

168 361 115

149 312 971

152 218 730

154 612 307

1 120 441 924

FR

69 372 651

92 658 097

88 998 661

85 219 712

75 578 071

77 048 886

78 260 448

567 136 526

HR

29 808 019

39 813 303

38 240 917

36 617 179

32 474 362

33 106 342

33 626 925

243 687 047

IT

63 388 749

84 665 656

81 321 871

77 868 885

69 058 907

70 402 853

71 509 909

518 216 830

CY

4 685 786

6 258 605

6 011 428

5 756 178

5 104 932

5 204 279

5 286 114

38 307 322

LV

16 498 239

22 035 996

21 165 707

20 266 995

17 974 015

18 323 805

18 611 939

134 876 696

LT

7 484 030

9 996 101

9 601 315

9 193 636

8 153 481

8 312 155

8 442 859

61 183 577

LU

–

–

–

–

–

–

–

–

HU

4 612 763

6 161 072

5 917 747

5 666 475

5 025 378

5 123 176

5 203 735

37 710 346

MT

2 669 689

3 565 790

3 424 963

3 279 536

2 908 494

2 965 097

3 011 721

21 825 290

NL

11 978 187

15 998 755

15 366 900

14 714 410

13 049 642

13 303 600

13 512 794

97 924 288

AT

821 763

1 097 594

1 054 246

1 009 482

895 270

912 693

927 046

6 718 094

PL

62 675 756

83 713 340

80 407 168

76 993 019

68 282 136

69 610 965

70 705 569

512 387 953

PT

46 307 271

61 850 651

59 407 923

56 885 418

50 449 481

51 431 271

52 240 007

378 572 022

RO

19 871 141

26 541 038

25 492 826

24 410 382

21 648 625

22 069 926

22 416 967

162 450 905

SI

2 927 095

3 909 597

3 755 191

3 595 743

3 188 925

3 250 985

3 302 105

23 929 641

SK

1 862 388

2 487 512

2 389 271

2 287 821

2 028 980

2 068 465

2 100 991

15 225 428

FI

8 777 254

11 723 405

11 260 401

10 782 276

9 562 384

9 748 476

9 901 766

71 755 962

SE

14 176 567

18 935 038

18 187 218

17 414 975

15 444 669

15 745 235

15 992 823

115 896 525

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.7.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 247/50

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1140 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. május 5.)

az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 67. cikke első bekezdésére és 272. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az (EU) 2016/429 rendeletet kiegészítő szabályokat állapít meg egyes jegyzékbe foglalt, az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerinti betegségek, különösen az A, B és C kategóriájú betegségek megelőzése és az e betegségekkel szembeni védekezés tekintetében. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet az A kategóriájú betegségek terjedésének megfékezését célzó intézkedések részeként korlátozásokat és feltételeket vezet be az állatok és az azokból származó termékek korlátozás alatt álló körzeteken belüli és e körzetekből történő mozgatására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az (EU) 2016/429 rendeletet kiegészítő szabályokat állapít meg egyes jegyzékbe foglalt, az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerinti betegségek, különösen az A, B és C kategóriájú betegségek megelőzése és az e betegségekkel szembeni védekezés tekintetében. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet az A kategóriájú betegségek terjedésének megfékezését célzó intézkedések részeként korlátozásokat és feltételeket vezet be az állatok és az azokból származó termékek korlátozás alatt álló körzeteken belüli és e körzetekből történő mozgatására vonatkozóan.

| (2) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt szabályok kiegészítik az (EU) 2016/429 rendeletben megállapított szabályokat. Az említett szabályok az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett betegségek gyanúja vagy megállapítása esetén alkalmazandó intézkedések különböző technikai aspektusaira is kiterjednek. Mivel e szabályok összefüggnek egymással, azokat az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet együttesen állapítja meg. Az egyértelműség és a szabályok hatékony alkalmazása érdekében helyénvaló az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletet módosító szabályokat egyetlen felhatalmazáson alapuló jogi aktusban is rögzíteni, amely átfogó felsorolást ad a jegyzékbe foglalt releváns betegségekkel szembeni védekezést szolgáló technikai intézkedésekről. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt szabályok kiegészítik az (EU) 2016/429 rendeletben megállapított szabályokat. Az említett szabályok az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett betegségek gyanúja vagy megállapítása esetén alkalmazandó intézkedések különböző technikai aspektusaira is kiterjednek. Mivel e szabályok összefüggnek egymással, azokat az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet együttesen állapítja meg. Az egyértelműség és a szabályok hatékony alkalmazása érdekében helyénvaló az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletet módosító szabályokat egyetlen felhatalmazáson alapuló jogi aktusban is rögzíteni, amely átfogó felsorolást ad a jegyzékbe foglalt releváns betegségekkel szembeni védekezést szolgáló technikai intézkedésekről.

| (3) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az illetékes hatóság számára annak eldöntését, hogy bizonyos körülmények között létrehozza-e a korlátozás alatt álló körzetet. Az említett cikk jelenlegi szövege félrevezető lehet, mivel eltérő értelmezéseket tesz lehetővé. A szóban forgó cikket ezért módosítani kell, hogy egyértelműen rendelkezzen az említett lehetőségről. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az illetékes hatóság számára annak eldöntését, hogy bizonyos körülmények között létrehozza-e a korlátozás alatt álló körzetet. Az említett cikk jelenlegi szövege félrevezető lehet, mivel eltérő értelmezéseket tesz lehetővé. A szóban forgó cikket ezért módosítani kell, hogy egyértelműen rendelkezzen az említett lehetőségről.

| (4) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt járványvédelmi intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a kapcsolódó kockázatokkal. Ezért a korlátozásoknak és feltételeknek csak azokra az állatfajokra és az azokból származó azon termékekre kell vonatkozniuk, amelyek egy adott A kategóriájú betegség terjedése szempontjából – figyelembe véve az adott A kategóriájú betegség tekintetében jegyzékbe foglalt állatfajokat is – kockázatot jelentenek. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt járványvédelmi intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a kapcsolódó kockázatokkal. Ezért a korlátozásoknak és feltételeknek csak azokra az állatfajokra és az azokból származó azon termékekre kell vonatkozniuk, amelyek egy adott A kategóriájú betegség terjedése szempontjából – figyelembe véve az adott A kategóriájú betegség tekintetében jegyzékbe foglalt állatfajokat is – kockázatot jelentenek.

| (5) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy a korlátozás alá vont körzetből származó és onnan kivitt állati melléktermékek szállítmányainak mozgatásához állategészségügyi bizonyítványt kell kiállítani, a rendelkezés hatálya alá tartozó állatfajokat azonban nem határozza meg. Ezért az említett bekezdést módosítani kell annak érdekében, hogy a szóban forgó kötelezettséget az adott A kategóriájú betegség tekintetében jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó állatokból nyert állati melléktermékek szállítmányaira lehessen korlátozni. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy a korlátozás alá vont körzetből származó és onnan kivitt állati melléktermékek szállítmányainak mozgatásához állategészségügyi bizonyítványt kell kiállítani, a rendelkezés hatálya alá tartozó állatfajokat azonban nem határozza meg. Ezért az említett bekezdést módosítani kell annak érdekében, hogy a szóban forgó kötelezettséget az adott A kategóriájú betegség tekintetében jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó állatokból nyert állati melléktermékek szállítmányaira lehessen korlátozni.

| (6) | Az (EU) 2016/429 rendelet 272. cikkének (2) bekezdése átmeneti rendelkezéseket állapít meg bizonyos meglévő irányelvek, nevezetesen a 92/66/EGK (4), a 2000/75/EK (5), a 2001/89/EK (6), a 2002/60/EK (7), a 2003/85/EK (8) és 2005/94/EK (9) tanácsi irányelv hatályon kívül helyezésével kapcsolatban. Az említett bekezdés lehetővé teszi, hogy a szóban forgó rendelet megfelelő cikkei helyett továbbra is az említett irányelvek legyenek alkalmazandók a rendelet alkalmazásának kezdőnapját követő három évig vagy egy felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározandó korábbi időpontig. Az említett rendelkezésnek megfelelően az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 112. cikke úgy rendelkezik, hogy a 92/66/EGK, a 2001/89/EK, a 2003/85/EK és a 2005/94/EK irányelv alkalmazandóságának hatálya 2021. április 21-én lejár, mivel a szóban forgó felhatalmazáson alapuló rendelet az említett irányelvekben korábban megállapított szabályoknak megfelelő szabályokat állapít meg. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2016/429 rendelet 272. cikkének (2) bekezdése átmeneti rendelkezéseket állapít meg bizonyos meglévő irányelvek, nevezetesen a 92/66/EGK (4), a 2000/75/EK (5), a 2001/89/EK (6), a 2002/60/EK (7), a 2003/85/EK (8) és 2005/94/EK (9) tanácsi irányelv hatályon kívül helyezésével kapcsolatban. Az említett bekezdés lehetővé teszi, hogy a szóban forgó rendelet megfelelő cikkei helyett továbbra is az említett irányelvek legyenek alkalmazandók a rendelet alkalmazásának kezdőnapját követő három évig vagy egy felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározandó korábbi időpontig. Az említett rendelkezésnek megfelelően az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 112. cikke úgy rendelkezik, hogy a 92/66/EGK, a 2001/89/EK, a 2003/85/EK és a 2005/94/EK irányelv alkalmazandóságának hatálya 2021. április 21-én lejár, mivel a szóban forgó felhatalmazáson alapuló rendelet az említett irányelvekben korábban megállapított szabályoknak megfelelő szabályokat állapít meg.

| (7) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet továbbá megállapítja az összes A kategóriájú betegséghez, köztük az afrikai sertéspestishez kapcsolódó járványügyi intézkedésekre vonatkozó szabályokat is. Ezért az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 112. cikkét módosítani kell, és e célból az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezéseket megállapító 2002/60/EK irányelvet fel kell venni azon irányelvek jegyzékébe, amelyek alkalmazandóságának hatálya 2021. július 14-én lejár. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet továbbá megállapítja az összes A kategóriájú betegséghez, köztük az afrikai sertéspestishez kapcsolódó járványügyi intézkedésekre vonatkozó szabályokat is. Ezért az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 112. cikkét módosítani kell, és e célból az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezéseket megállapító 2002/60/EK irányelvet fel kell venni azon irányelvek jegyzékébe, amelyek alkalmazandóságának hatálya 2021. július 14-én lejár.

| (8) | Emellett az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) szabályokat állapít meg a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségekre – többek között a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségre – vonatkozó felügyelet, mentesítési programok és betegségtől mentes minősítés tekintetében. Az említett szabályokat 2021. április 21-től kell alkalmazni. Ezért az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 112. cikkét módosítani kell, és e célból a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezéseket megállapító 2000/75/EK tanácsi irányelvet fel kell venni azon irányelvek jegyzékébe, amelyek alkalmazandóságának hatálya 2021. július 14-én lejár, hogy megakadályozható legyen a kéknyelv-betegséggel kapcsolatos felügyeletre, mentesítésre és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó hatályos uniós szabályok megkettőződése és az azokkal kapcsolatos következetlenség. |
| --- | --- |

(8)

Emellett az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) szabályokat állapít meg a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségekre – többek között a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségre – vonatkozó felügyelet, mentesítési programok és betegségtől mentes minősítés tekintetében. Az említett szabályokat 2021. április 21-től kell alkalmazni. Ezért az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 112. cikkét módosítani kell, és e célból a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezéseket megállapító 2000/75/EK tanácsi irányelvet fel kell venni azon irányelvek jegyzékébe, amelyek alkalmazandóságának hatálya 2021. július 14-én lejár, hogy megakadályozható legyen a kéknyelv-betegséggel kapcsolatos felügyeletre, mentesítésre és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó hatályos uniós szabályok megkettőződése és az azokkal kapcsolatos következetlenség.

| (9) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 27. cikke meghatározza azokat a tilalmakat, amelyeket egy A kategóriájú betegség kitörése esetén az illetékes hatóságnak el kell rendelnie a védő- és felügyeleti körzetekben a betegség terjedésének megfékezése céljából. Ezeket a tilalmakat az említett felhatalmazáson alapuló rendelet VI. melléklete sorolja fel. Az állati melléktermékekből álló szállítmányok védő- és felügyeleti körzetekből történő mozgatására vonatkozó tilalom azonban hiányos, mivel az csak bizonyos állati melléktermékekre vonatkozik. Ez a betegség terjedése szempontjából kockázatot jelenthet az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt járványvédelmi intézkedések végrehajtása során. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletében egyértelművé kell tenni, hogy az állati melléktermékek szállítmányainak a védő- és felügyeleti körzetekből történő valamennyi mozgatása tilos. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 27. cikke meghatározza azokat a tilalmakat, amelyeket egy A kategóriájú betegség kitörése esetén az illetékes hatóságnak el kell rendelnie a védő- és felügyeleti körzetekben a betegség terjedésének megfékezése céljából. Ezeket a tilalmakat az említett felhatalmazáson alapuló rendelet VI. melléklete sorolja fel. Az állati melléktermékekből álló szállítmányok védő- és felügyeleti körzetekből történő mozgatására vonatkozó tilalom azonban hiányos, mivel az csak bizonyos állati melléktermékekre vonatkozik. Ez a betegség terjedése szempontjából kockázatot jelenthet az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt járványvédelmi intézkedések végrehajtása során. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletében egyértelművé kell tenni, hogy az állati melléktermékek szállítmányainak a védő- és felügyeleti körzetekből történő valamennyi mozgatása tilos.

| (10) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni. A jogbiztonság érdekében ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni. A jogbiztonság érdekében ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 21. cikk (3) bekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve az illetékes hatóság – a betegségleírást figyelembe vevő kockázatértékelés elvégzését követően – határozhat úgy, hogy nem hoz létre korlátozás alatt álló körzetet abban az esetben, ha az A kategóriájú betegség az alábbi helyszíneken tör ki:” |
| --- | --- |

1.

A 21. cikk (3) bekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve az illetékes hatóság – a betegségleírást figyelembe vevő kockázatértékelés elvégzését követően – határozhat úgy, hogy nem hoz létre korlátozás alatt álló körzetet abban az esetben, ha az A kategóriájú betegség az alábbi helyszíneken tör ki:”

| 2. | A 22. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A korlátozás alatt álló körzetből származó és onnan kivitt, jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó állatokból nyert állati melléktermékeket illetékes hatósági állatorvos által kiállított állategészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, amelyben szerepel, hogy e melléktermékek az illetékes hatóság által e fejezet szerint megállapított feltételek mellett kivihetők a korlátozás alatt álló körzetből.” |
| --- | --- |

2.

A 22. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A korlátozás alatt álló körzetből származó és onnan kivitt, jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó állatokból nyert állati melléktermékeket illetékes hatósági állatorvos által kiállított állategészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, amelyben szerepel, hogy e melléktermékek az illetékes hatóság által e fejezet szerint megállapított feltételek mellett kivihetők a korlátozás alatt álló körzetből.”

| 3. | A 112. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „112. cikk
  Hatályon kívül helyezés

  (1)   A 92/66/EGK, a 2001/89/EK, a 2003/85/EK és a 2005/94/EK irányelv, valamint az ezen irányelvek alapján elfogadott jogi aktusok alkalmazandóságának hatálya 2021. április 21-én lejár.


  (2)   A 2000/75/EK és a 2002/60/EK irányelv, valamint az ezen irányelvek alapján elfogadott jogi aktusok alkalmazandóságának hatálya 2021. július 14-én lejár.” |
| --- | --- |

3.

A 112. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„112. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 92/66/EGK, a 2001/89/EK, a 2003/85/EK és a 2005/94/EK irányelv, valamint az ezen irányelvek alapján elfogadott jogi aktusok alkalmazandóságának hatálya 2021. április 21-én lejár.

(2)   A 2000/75/EK és a 2002/60/EK irányelv, valamint az ezen irányelvek alapján elfogadott jogi aktusok alkalmazandóságának hatálya 2021. július 14-én lejár.”

| 4. | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

4.

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).

3

(4)  A Tanács 92/66/EGK irányelve (1992. július 14.) a Newcastle-betegség (baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről (HL L 260., 1992.9.5., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2000/75/EK irányelve (2000. november 20.) a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról (HL L 327., 2000.12.22., 74. o.).

5

(6)  A Tanács 2001/89/EK irányelve (2001. október 23.) a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről (HL L 316., 2001.12.1., 5. o.).

6

(7)  A Tanács 2002/60/EK irányelve (2002. június 27.) az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról, valamint a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) és az afrikai sertéspestis tekintetében a 92/119/EGK irányelv módosításáról (HL L 192., 2002.7.20., 27. o.).

7

(8)  A Tanács 2003/85/EK irányelve (2003. szeptember 29.) a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről, valamint a 85/511/EGK irányelv és a 89/531/EGK és a 91/665/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről és a 92/46/EGK irányelv módosításáról (HL L 306., 2003.11.22., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 211. o.).

10

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletében található táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| AZ ÁLLATOKKAL ÉS A TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGEK TILALMA „A” KATEGÓRIÁJÚ BETEGSÉGGEL KAPCSOLATBAN1 | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NCD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekbe történő mozgatása | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó vadak újratelepítése | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok vásárra, piacra, bemutatóra vagy más rendezvényekre vitele, ideértve e fajok egyedeinek összegyűjtését és szétoszlását is | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatoktól gyűjtött sperma, petesejt és embrió korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása | X | X | X | X2 | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Sperma, petesejt és embrió gyűjtése a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatoktól | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NP | NA | NA | NA |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok mozgó mesterséges megtermékenyítése | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok mozgó természetes fedeztetése | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Keltetőtojások korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | X | X |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott és vadon élő állatokból származó friss hús – kivéve a belsőségeket – korlátozás alatt álló körzetben található vágóhidakból vagy vadfeldolgozó létesítményekből történő mozgatása | X | X | X | NP | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| AZ ÁLLATOKKAL ÉS A TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGEK TILALMA „A” KATEGÓRIÁJÚ BETEGSÉGGEL KAPCSOLATBAN1 (folyt.) | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NCD |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott és vadon élő állatokból származó belsőségek korlátozás alatt álló körzetben található vágóhidakból vagy vadfeldolgozó létesítményekből történő mozgatása | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NP | NA | X | X |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó állatoktól származó friss húsból előállított húskészítmények korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása | X | X | X | NP | NP | NP | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatoktól származó nyerstej és kolosztrum korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása | X | X | X | X | NP | X | X | NP | NA | NA | NP | NA | NA | NA |
| Tejtermékek és kolosztrumalapú termékek korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása | X | X | X | X | NP | X | X | NP | NA | NA | NP | NA | NA | NA |
| Emberi fogyasztásra szánt tojások korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | X | X |
| Jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatokból származó állati melléktermékeknek korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása, az elhullott állatok teljes testének vagy testrészeinek kivételével | Trágya, beleértve az almot és a használt almot is | X | X | X | X | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Nyersbőr, irha, gyapjú, sörte és toll | X | X | X | X | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Állati melléktermékek, a trágya – beleértve az almot és a használt almot is –, valamint a nyersbőr, irha, gyapjú, sörte és toll kivételével | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| AZ ÁLLATOKKAL ÉS A TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGEK TILALMA „A” KATEGÓRIÁJÚ BETEGSÉGGEL KAPCSOLATBAN1 (folyt.) | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NCD |
| A védőkörzetben kinyert növényi eredetű takarmányok és szalma mozgatása | X | X | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NA | NP | NP |

AZ ÁLLATOKKAL ÉS A TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGEK TILALMA „A” KATEGÓRIÁJÚ BETEGSÉGGEL KAPCSOLATBAN1

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NCD

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekbe történő mozgatása

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó vadak újratelepítése

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok vásárra, piacra, bemutatóra vagy más rendezvényekre vitele, ideértve e fajok egyedeinek összegyűjtését és szétoszlását is

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatoktól gyűjtött sperma, petesejt és embrió korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása

X

X

X

X2

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Sperma, petesejt és embrió gyűjtése a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatoktól

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NP

NA

NA

NA

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok mozgó mesterséges megtermékenyítése

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatok mozgó természetes fedeztetése

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Keltetőtojások korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

X

X

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott és vadon élő állatokból származó friss hús – kivéve a belsőségeket – korlátozás alatt álló körzetben található vágóhidakból vagy vadfeldolgozó létesítményekből történő mozgatása

X

X

X

NP

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

AZ ÁLLATOKKAL ÉS A TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGEK TILALMA „A” KATEGÓRIÁJÚ BETEGSÉGGEL KAPCSOLATBAN1 (folyt.)

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NCD

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott és vadon élő állatokból származó belsőségek korlátozás alatt álló körzetben található vágóhidakból vagy vadfeldolgozó létesítményekből történő mozgatása

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NP

NA

X

X

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó állatoktól származó friss húsból előállított húskészítmények korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása

X

X

X

NP

NP

NP

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

A jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatoktól származó nyerstej és kolosztrum korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása

X

X

X

X

NP

X

X

NP

NA

NA

NP

NA

NA

NA

Tejtermékek és kolosztrumalapú termékek korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása

X

X

X

X

NP

X

X

NP

NA

NA

NP

NA

NA

NA

Emberi fogyasztásra szánt tojások korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

X

X

Jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó tartott állatokból származó állati melléktermékeknek korlátozás alatt álló körzetben található létesítményekből történő mozgatása, az elhullott állatok teljes testének vagy testrészeinek kivételével

Trágya, beleértve az almot és a használt almot is

X

X

X

X

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Nyersbőr, irha, gyapjú, sörte és toll

X

X

X

X

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Állati melléktermékek, a trágya – beleértve az almot és a használt almot is –, valamint a nyersbőr, irha, gyapjú, sörte és toll kivételével

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

AZ ÁLLATOKKAL ÉS A TERMÉKEKKEL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGEK TILALMA „A” KATEGÓRIÁJÚ BETEGSÉGGEL KAPCSOLATBAN1 (folyt.)

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NCD

A védőkörzetben kinyert növényi eredetű takarmányok és szalma mozgatása

X

X

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NA

NP

NP

MEGJEGYZÉSEK

| 1 | Az A kategóriájú betegségek rövidítései a II. melléklet szerint |
| --- | --- |

1

| 2 | Csak petesejtek és embriók |
| --- | --- |

2

| NA | = | nem alkalmazandó |
| --- | --- | --- |
| X | = | tiltva |
| NP | = | nincs tiltva |

NA

=

nem alkalmazandó

X

=

tiltva

NP

=

nincs tiltva

---

| 2021.7.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 247/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 247/55

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1141 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. július 12.)

az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 71 cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az afrikai sertéspestis a tartott és vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
| --- | --- |

(1)

Az afrikai sertéspestis a tartott és vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében.

| (2) | Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (2) elfogadására az (EU) 2016/429 rendelet keretében került sor, és a szóban forgó végrehajtási rendelet az I. mellékletében felsorolt tagállamok (a továbbiakban: az érintett tagállamok) által az említett mellékletben felsorolt, I., II. és III. típusú korlátozás alatt álló körzetekben korlátozott ideig alkalmazandó, az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/605 bizottsági végrehajtási rendelet (2) elfogadására az (EU) 2016/429 rendelet keretében került sor, és a szóban forgó végrehajtási rendelet az I. mellékletében felsorolt tagállamok (a továbbiakban: az érintett tagállamok) által az említett mellékletben felsorolt, I., II. és III. típusú korlátozás alatt álló körzetekben korlátozott ideig alkalmazandó, az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg.

| (3) | Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként meghatározott területeknek az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő felsorolása az afrikai sertéspestisnek az Unióban fennálló járványügyi helyzetén alapul. Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletét legutóbb az (EU) 2021/1090 bizottsági végrehajtási rendelet (3) módosította az afrikai sertéspestissel kapcsolatos lengyelországi és szlovákiai járványügyi helyzet megváltozását követően. |
| --- | --- |

(3)

Az I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként meghatározott területeknek az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő felsorolása az afrikai sertéspestisnek az Unióban fennálló járványügyi helyzetén alapul. Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletét legutóbb az (EU) 2021/1090 bizottsági végrehajtási rendelet (3) módosította az afrikai sertéspestissel kapcsolatos lengyelországi és szlovákiai járványügyi helyzet megváltozását követően.

| (4) | Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek bármely módosításának az afrikai sertéspestissel kapcsolatban az említett betegség által érintett területeken fennálló járványügyi helyzeten és az érintett tagállamban az afrikai sertéspestissel kapcsolatos általános járványügyi helyzeten, a betegség továbbterjedési kockázatának mértékén, valamint az afrikai sertéspestis miatti körzetekbe sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elvein és kritériumain, továbbá a tagállamokkal a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában elfogadott és a Bizottság honlapján nyilvánosan hozzáférhető uniós iránymutatásokon kell alapulnia (4). Az ilyen módosításoknak figyelembe kell venniük a nemzetközi szabványokat, például az Állategészségügyi Világszervezetnek a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexét (5), valamint az érintett tagállamok illetékes hatóságai által a körzetekbe sorolásra vonatkozóan benyújtott indoklásokat. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő, I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek bármely módosításának az afrikai sertéspestissel kapcsolatban az említett betegség által érintett területeken fennálló járványügyi helyzeten és az érintett tagállamban az afrikai sertéspestissel kapcsolatos általános járványügyi helyzeten, a betegség továbbterjedési kockázatának mértékén, valamint az afrikai sertéspestis miatti körzetekbe sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elvein és kritériumain, továbbá a tagállamokkal a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában elfogadott és a Bizottság honlapján nyilvánosan hozzáférhető uniós iránymutatásokon kell alapulnia (4). Az ilyen módosításoknak figyelembe kell venniük a nemzetközi szabványokat, például az Állategészségügyi Világszervezetnek a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexét (5), valamint az érintett tagállamok illetékes hatóságai által a körzetekbe sorolásra vonatkozóan benyújtott indoklásokat.

| (5) | Az (EU) 2021/1090 végrehajtási rendelet elfogadásának időpontja óta Lengyelországban az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának új eseteire, Szlovákiában pedig egy vadon élő sertésfélékhez tartozó állatban való előfordulására derült fény. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/1090 végrehajtási rendelet elfogadásának időpontja óta Lengyelországban az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának új eseteire, Szlovákiában pedig egy vadon élő sertésfélékhez tartozó állatban való előfordulására derült fény.

| (6) | 2021 júniusában és júliusában az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának több esetét észlelték Lengyelország siemiatycki, sulęciński, wschowski és zagański járásában, olyan területeken, amelyek jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak a jelenleg az említett mellékletben II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területeit, amelyeket az afrikai sertéspestis e legutóbbi esetei érintenek, az említett mellékletben immár nem II., hanem III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli esetek figyelembevétele céljából a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek jelenlegi határait is újra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(6)

2021 júniusában és júliusában az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának több esetét észlelték Lengyelország siemiatycki, sulęciński, wschowski és zagański járásában, olyan területeken, amelyek jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak a jelenleg az említett mellékletben II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területeit, amelyeket az afrikai sertéspestis e legutóbbi esetei érintenek, az említett mellékletben immár nem II., hanem III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli esetek figyelembevétele céljából a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek jelenlegi határait is újra meg kell határozni.

| (7) | Ezenfelül 2021 júniusában egy esetben az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulását észlelték Lengyelország olsztyński járásában, egy olyan területen, amely jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely jelenleg II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak a jelenleg az említett mellékletben II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területét, amely az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete által érintett, III. típusú, korlátozás alatt álló körzet közvetlen közelében található, az említett mellékletben immár nem II., hanem III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként kell feltüntetni, továbbá a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(7)

Ezenfelül 2021 júniusában egy esetben az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulását észlelték Lengyelország olsztyński járásában, egy olyan területen, amely jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely jelenleg II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak a jelenleg az említett mellékletben II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területét, amely az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete által érintett, III. típusú, korlátozás alatt álló körzet közvetlen közelében található, az említett mellékletben immár nem II., hanem III. típusú, korlátozás alatt álló körzetként kell feltüntetni, továbbá a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából.

| (8) | Továbbá 2021 júliusában egy esetben az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulását észlelték a lengyelországi nowotomyski járásban, egy olyan területen, amely jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak a jelenleg az említett mellékletben I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt e területét, amelyet az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete érint, az említett mellékletben immár nem I., hanem III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából az I. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(8)

Továbbá 2021 júliusában egy esetben az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulását észlelték a lengyelországi nowotomyski járásban, egy olyan területen, amely jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak a jelenleg az említett mellékletben I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt e területét, amelyet az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete érint, az említett mellékletben immár nem I., hanem III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként kell feltüntetni, továbbá e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából az I. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni.

| (9) | Ezenfelül 2021 júniusában az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékhez tartozó állatban való előfordulását észlelték Szlovákia Poprád járásában, egy olyan területen, amely jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely jelenleg I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélében való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Szlovákiának a jelenleg az említett mellékletben I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területét, amely az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete által érintett, II. típusú, korlátozás alatt álló körzet közvetlen közelében található, az említett mellékletben immár nem I., hanem II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként kell feltüntetni, továbbá az I. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(9)

Ezenfelül 2021 júniusában az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékhez tartozó állatban való előfordulását észlelték Szlovákia Poprád járásában, egy olyan területen, amely jelenleg az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely jelenleg I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélében való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Szlovákiának a jelenleg az említett mellékletben I. típusú, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt azon területét, amely az afrikai sertéspestis e legutóbbi esete által érintett, II. típusú, korlátozás alatt álló körzet közvetlen közelében található, az említett mellékletben immár nem I., hanem II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként kell feltüntetni, továbbá az I. típusú, korlátozás alatt álló körzet jelenlegi határait is újra meg kell határozni e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából.

| (10) | Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának e közelmúltbeli lengyelországi eseteit és vadon élő sertésfélében való előfordulásának közelmúltbeli szlovákiai esetét követően és figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, az említett tagállamok esetében újraértékelték és aktualizálták a körzetekbe sorolást. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének is tükröznie kell. |
| --- | --- |

(10)

Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való előfordulásának e közelmúltbeli lengyelországi eseteit és vadon élő sertésfélében való előfordulásának közelmúltbeli szlovákiai esetét követően és figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, az említett tagállamok esetében újraértékelték és aktualizálták a körzetekbe sorolást. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének is tükröznie kell.

| (11) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország és Szlovákia esetében új, megfelelő méretű korlátozás alatt álló körzeteket kell kijelölni, és azokat I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként fel kell venni az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletébe. Mivel az afrikai sertéspestissel kapcsolatos helyzet nagyon dinamikus az Unióban, ezen új, korlátozás alatt álló körzetek kijelölésekor a környező területek helyzete is figyelembevételre került. |
| --- | --- |

(11)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország és Szlovákia esetében új, megfelelő méretű korlátozás alatt álló körzeteket kell kijelölni, és azokat I., II. és III. típusú, korlátozás alatt álló körzetekként fel kell venni az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletébe. Mivel az afrikai sertéspestissel kapcsolatos helyzet nagyon dinamikus az Unióban, ezen új, korlátozás alatt álló körzetek kijelölésekor a környező területek helyzete is figyelembevételre került.

| (12) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének az e rendelettel való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének az e rendelettel való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/605 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról (HL L 129., 2021.4.15., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/1090 végrehajtási rendelete (2021. július 2.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 236., 2021.7.5., 10. o.).

3

(4)  SANTE/7112/2015/Rev. 3 munkadokumentum „Principles and criteria for geographically defining ASP regionalisation” (Az afrikai sertéspestis miatti régiókba sorolás földrajzi meghatározásának tudományosan megalapozott elvei és kritériumai) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

(5)  OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, 28. kiadás, 2019. Az I. kötet ISBN-száma: 978-92-95108-85-1; a II. kötet ISBN-száma: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/

5

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet I. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

KORLÁTOZÁS ALATT ÁLLÓ KÖRZETEK

I. RÉSZ

1.   Németország

Németországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37,

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch,

| — | Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Bad Saarow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Alt Madlitz, Madlitz Forst, Kersdorf, Briesen, Neubrück Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Alt Madlitz, Madlitz Forst, Kersdorf, Briesen, Neubrück Forst,

| — | Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Petersdorf und Jacobsdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Petersdorf und Jacobsdorf westlich der L 37,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz,

| — | Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf, |
| --- | --- |

—

Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese,

| — | Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna,

| — | Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz,

| — | Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm,

| — | Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha,

| — | Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel,

| — | Gemeinde Spreetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal,

| — | Gemeinde Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißenberg,

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain,

| — | Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf,

| — | Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz,

| — | Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes.

2.   Észtország

Észtországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Görögország

Görögországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Lettország

Lettországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litvánia

Litvániában a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Magyarország

Magyarországon a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| — | gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| — | gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

| — | gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim. |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim.

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | powiat żuromiński, |
| --- | --- |

—

powiat żuromiński,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | powiat mławski, |
| --- | --- |

—

powiat mławski,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Ropczyce, część gminy Ostrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Ropczyce, część gminy Ostrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Czarna, Pilzno, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Borowa, Gawłuszowice, Padew Narodowa, Tuszów Narodowy, część gminy Czermin położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowa, Gawłuszowice, Padew Narodowa, Tuszów Narodowy, część gminy Czermin położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne w powiecie mieleckim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat opatowski, |
| --- | --- |

—

powiat opatowski,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat strzelecko-drezdenecki, |
| --- | --- |

—

powiat strzelecko-drezdenecki,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chojnów w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chojnów w powiecie legnickim,

| — | gmina Zagrodno w powiecie złototoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagrodno w powiecie złototoryjskim,

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim,

| — | część gminy Góra położona na północny -zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Góra położona na północny -zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim,

| — | gmina Prusice, część gminy Żmigród położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Prusice, część gminy Żmigród położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim,

| — | gmina Wińsko w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wińsko w powiecie wołowskim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców w powiecie oleśnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | część gminy Rawicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rawicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim.

8.   Szlovákia

Szlovákiában a következő, I. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | In the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Važec, Východná, Kráľova Lehota, Nižná Boca, Vyšná Boca, Malužiná, Liptovská Porúbka, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, |
| --- | --- |

—

In the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Važec, Východná, Kráľova Lehota, Nižná Boca, Vyšná Boca, Malužiná, Liptovská Porúbka, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa,

| — | In the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

In the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

II. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Németország

Németországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen mit der Gemarkung Biegen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit der Gemarkung Biegen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Pillgram, Sieversdorf, Jacobsdorf östlich der L 37 und Petersdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Pillgram, Sieversdorf, Jacobsdorf östlich der L 37 und Petersdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L37,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, östlich der L 34, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, östlich der L 34, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Bad Muskau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Bad Muskau,

| — | Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K 8481, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K 8481,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55,

| — | Gemeinde Horka |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka

| — | Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niesky,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rothenburg/ O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rothenburg/ O.L.,

| — | Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126,

| — | Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Trebendorf östlich der K8481, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481,

| — | Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig,

| — | Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Weißkeißel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel,

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481.

3.   Észtország

Észtországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Lettország

Lettországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litvánia

Litvániában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Magyarország

Magyarországon a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat ostródzki, |
| --- | --- |

—

powiat ostródzki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą

| — | od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gminy część gminy Czermin położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy część gminy Czermin położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, część gminy Deszczno położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Deszczno – Maszewo – Białobłocie – Krasowiec – Płonica do zachodniej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, część gminy Deszczno położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Deszczno – Maszewo – Białobłocie – Krasowiec – Płonica do zachodniej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| — | gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

| — | gminy Jemielno, Niechlów, Wąsosz, część gminy Góra położona na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jemielno, Niechlów, Wąsosz, część gminy Góra położona na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim,

| — | część gminy Żmigród położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Żmigród położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | część gminy Rawicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rawicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Szlovákia

Szlovákiában a következő, II. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno. |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno.

III. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene

| — | the whole municipality of Gulyantzi |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik

| — | the whole municipality of Iskar |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar

| — | the whole municipality of Knezha |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha

| — | the whole municipality of Nikopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol

| — | the whole municipality of Pordim |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavinitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Olaszország

Olaszországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Lettország

Lettországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

4.   Litvánia

Litvániában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

5.   Lengyelország

Lengyelországban a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gminy Przecław, Mielec z miastem Mielec, część gminy Radomyśl Wielki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Przecław, Mielec z miastem Mielec, część gminy Radomyśl Wielki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim. |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim.

6.   Románia

Romániában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Szlovákia

Szlovákiában a következő, III. típusú, korlátozás alatt álló körzetek:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka, Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka, Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

---

HATÁROZATOK

| 2021.7.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 247/91 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 247/91

---

A TANÁCS (EU) 2021/1142 HATÁROZATA

(2021. július 12.)

a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/430 tanácsi határozat (1) egy hónapos eltérést vezetett be a Tanács eljárási szabályzata (2) 12. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől a rendes írásbeli eljárás alkalmazásáról szóló döntések tekintetében, amennyiben az említett döntéseket a tagállamok kormányai állandó képviselőinek bizottsága (Coreper) hozza meg. Az említett eltérést 2020. április 23-ig tervezték érvényben tartani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/430 tanácsi határozat (1) egy hónapos eltérést vezetett be a Tanács eljárási szabályzata (2) 12. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől a rendes írásbeli eljárás alkalmazásáról szóló döntések tekintetében, amennyiben az említett döntéseket a tagállamok kormányai állandó képviselőinek bizottsága (Coreper) hozza meg. Az említett eltérést 2020. április 23-ig tervezték érvényben tartani.

| (2) | Az (EU) 2020/430 határozat úgy rendelkezik, hogy ha a kivételes körülmények továbbra is indokolják, a Tanács meghosszabbíthatja az említett határozat alkalmazását. A Tanács 2020. április 21-én az (EU) 2020/556 határozattal (3)2020. április 23-tól további egy hónapos időtartamra meghosszabbította az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést. Az volt előirányozva, hogy az így meghosszabbított eltérés 2020. május 23-ig tartson. A Tanács 2020. május 20-án az (EU) 2020/702 határozattal (4)2020. július 10-ig meghosszabbította az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést. A Tanács 2020. július 3-án az (EU) 2020/970 határozattal (5)2020. szeptember 10-ig meghosszabbította az említett eltérést.
  A Tanács 2020. szeptember 4-én az (EU) 2020/1253 határozattal (6)
  2020. november 10-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2020. november 6-án az (EU) 2020/1659 határozattal (7)
  2021. január 15-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. január 12-én az (EU) 2021/26 határozattal (8)
  2021. március 19-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. március 12-én az (EU) 2021/454 határozattal (9)
  2021. május 21-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. május 20-án az (EU) 2021/825 határozattal (10)
  2021. július 16-ig meghosszabbította az említett eltérést. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/430 határozat úgy rendelkezik, hogy ha a kivételes körülmények továbbra is indokolják, a Tanács meghosszabbíthatja az említett határozat alkalmazását. A Tanács 2020. április 21-én az (EU) 2020/556 határozattal (3)2020. április 23-tól további egy hónapos időtartamra meghosszabbította az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést. Az volt előirányozva, hogy az így meghosszabbított eltérés 2020. május 23-ig tartson. A Tanács 2020. május 20-án az (EU) 2020/702 határozattal (4)2020. július 10-ig meghosszabbította az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést. A Tanács 2020. július 3-án az (EU) 2020/970 határozattal (5)2020. szeptember 10-ig meghosszabbította az említett eltérést.

A Tanács 2020. szeptember 4-én az (EU) 2020/1253 határozattal (6)
  2020. november 10-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2020. november 6-án az (EU) 2020/1659 határozattal (7)
  2021. január 15-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. január 12-én az (EU) 2021/26 határozattal (8)
  2021. március 19-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. március 12-én az (EU) 2021/454 határozattal (9)
  2021. május 21-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. május 20-án az (EU) 2021/825 határozattal (10)
  2021. július 16-ig meghosszabbította az említett eltérést.

| (3) | mivel a Covid19-világjárvány által okozott kivételes körülmények továbbra is fennállnak, és a tagállamok által hozott, a járvány megelőzésére és megfékezésére irányuló számos rendkívüli intézkedés még érvényben van, szükséges az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt, az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702, az (EU) 2020/970, az (EU) 2020/1253, az (EU) 2020/1659, az (EU) 2021/26, az (EU) 2021/454 és az (EU) 2021/825 határozattal meghosszabbított eltérést egy további korlátozott időtartamra, 2021. szeptember 30-ig meghosszabbítani, |
| --- | --- |

(3)

mivel a Covid19-világjárvány által okozott kivételes körülmények továbbra is fennállnak, és a tagállamok által hozott, a járvány megelőzésére és megfékezésére irányuló számos rendkívüli intézkedés még érvényben van, szükséges az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt, az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702, az (EU) 2020/970, az (EU) 2020/1253, az (EU) 2020/1659, az (EU) 2021/26, az (EU) 2021/454 és az (EU) 2021/825 határozattal meghosszabbított eltérést egy további korlátozott időtartamra, 2021. szeptember 30-ig meghosszabbítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács 2021. szeptember 30-ig újra meghosszabbítja az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  A Tanács (EU) 2020/430 határozata (2020. március 23.) a Tanács eljárási szabályzatától a COVID-19 világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel való ideiglenes eltérésről (HL L 88. I., 2020.3.24., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 2009/937/EU határozata (2009. december 1.) a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/556 határozata (2020. április 21.) a Tanács eljárási szabályzatától a COVID-19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel, az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés meghosszabbításáról (HL L 128. I., 2020.4.23., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/702 határozata (2020. május 20.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett és az (EU) 2020/556 határozattal meghosszabbított, ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 165., 2020.5.27., 38. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2020/970 határozata (2020. július 3.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett, valamint az (EU) 2020/556 és (EU) 2020/702 határozattal meghosszabbított ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 216., 2020.7.7., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2020/1253 határozata (2020. szeptember 4.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett, valamint az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702 és az (EU) 2020/970 határozattal meghosszabbított ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 294., 2020.9.8., 1. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2020/1659 határozata (2020. november 6.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett, valamint az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702, az (EU) 2020/970 és az (EU) 2020/1253 határozattal meghosszabbított ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 376., 2020.11.10., 3. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2021/26 határozata (2021. január 12.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett, valamint az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702, az (EU) 2020/970, az (EU) 2020/1253 és az (EU) 2020/1659 határozattal meghosszabbított ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 11., 2021.1.14., 19. o.).

8

(9)  A Tanács (EU) 2021/454 határozata (2021. március 12.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 89., 2021.3.16., 15. o.).

9

(10)  A Tanács (EU) 2021/825 határozata (2021. május 20.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 183., 2021,5-25., 40. o.).

10

---

| 2021.7.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 247/93 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 247/93

---

A TANÁCS (KKBP) 2021/1143 HATÁROZATA

(2021. július 12.)

az Európai Unió mozambiki katonai kiképzési missziójáról (EUTM Mozambik)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács a 2020. április 22-i következtetéseiben ismertette a Mozambikkal folytatott uniós és tagállami együttműködés, valamint a többi érdekelt féllel folytatott koordináció átfogó keretét. A Tanács különösen hangsúlyozta, hogy a Cabo Delgadóban tapasztalható biztonsági és humanitárius helyzet sürgős figyelmet követel, az emberi jogok teljes tiszteletben tartásának biztosítása mellett. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2020. április 22-i következtetéseiben ismertette a Mozambikkal folytatott uniós és tagállami együttműködés, valamint a többi érdekelt féllel folytatott koordináció átfogó keretét. A Tanács különösen hangsúlyozta, hogy a Cabo Delgadóban tapasztalható biztonsági és humanitárius helyzet sürgős figyelmet követel, az emberi jogok teljes tiszteletben tartásának biztosítása mellett.

| (2) | A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2021. március 30-án – a cabó delgadói válság integrált uniós megközelítésével összefüggésben – válságkezelési megközelítésre vonatkozó politikai keretet hagyott jóvá Cabo Delgado tekintetében, és úgy ítélte meg, hogy helyénvaló lenne a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében történő fellépés, előtérbe helyezve a mozambiki fegyveres erők részére biztosított képzést, illetve segítségnyújtást. |
| --- | --- |

(2)

A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2021. március 30-án – a cabó delgadói válság integrált uniós megközelítésével összefüggésben – válságkezelési megközelítésre vonatkozó politikai keretet hagyott jóvá Cabo Delgado tekintetében, és úgy ítélte meg, hogy helyénvaló lenne a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében történő fellépés, előtérbe helyezve a mozambiki fegyveres erők részére biztosított képzést, illetve segítségnyújtást.

| (3) | Mozambik elnöke 2021. június 3-án kelt levelében üdvözölte egy nem végrehajtási jellegű, uniós KBVP misszió telepítését Mozambikba, amelynek célja, hogy elősegítse Mozambik védelmi és biztonsági erői kapacitásának bővítését annak érdekében, hogy azok hatékonyabban reagáljanak a Cabo Delgadóban fennálló biztonsági és humanitárius kockázatokra. |
| --- | --- |

(3)

Mozambik elnöke 2021. június 3-án kelt levelében üdvözölte egy nem végrehajtási jellegű, uniós KBVP misszió telepítését Mozambikba, amelynek célja, hogy elősegítse Mozambik védelmi és biztonsági erői kapacitásának bővítését annak érdekében, hogy azok hatékonyabban reagáljanak a Cabo Delgadóban fennálló biztonsági és humanitárius kockázatokra.

| (4) | A Tanács 2021. június 28-án jóváhagyta a lehetséges mozambiki katonai kiképzési KBVP-misszióra vonatkozó válságkezelési koncepciót, valamint az emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelésektől vagy platformoktól eltérő felszerelések biztosítását célzó lehetséges támogatási intézkedést annak érdekében, hogy a Cabo Delgadóba való telepítésükre való felkészítés céljából támogassa a mozambiki fegyveres erőket. E koncepcióban a Tanács hangsúlyozta, hogy a tervezett KBVP-missziónak – a békeépítés támogatásával, a konfliktusmegelőzéssel és a párbeszédtámogatással, a humanitárius segítségnyújtással és a fejlesztési együttműködéssel, továbbá a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend elősegítésével együtt – a cabo delgadói válság integrált uniós megközelítését alkotó eszközök egyikét kell képeznie. E koncepció tovább nyomatékosította az Unió azon politikai-stratégiai célkitűzését, hogy támogassa a professzionális mozambiki védelmi és biztonsági erők telepítését, lehetővé téve elszámoltatható bűnüldöző hatóságok jelenlétét a polgári lakosság védelme érdekében, valamint azt, hogy elszámoltatható állami struktúrák térjenek vissza Cabo Delgadóba, és annak egész területén nyújthassák szolgáltatásaikat. Ezzel összefüggésben a Tanács tudomásul veszi az Európai Bizottságnak és a főképviselőnek a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési tervről szóló közös közleményét. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2021. június 28-án jóváhagyta a lehetséges mozambiki katonai kiképzési KBVP-misszióra vonatkozó válságkezelési koncepciót, valamint az emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelésektől vagy platformoktól eltérő felszerelések biztosítását célzó lehetséges támogatási intézkedést annak érdekében, hogy a Cabo Delgadóba való telepítésükre való felkészítés céljából támogassa a mozambiki fegyveres erőket. E koncepcióban a Tanács hangsúlyozta, hogy a tervezett KBVP-missziónak – a békeépítés támogatásával, a konfliktusmegelőzéssel és a párbeszédtámogatással, a humanitárius segítségnyújtással és a fejlesztési együttműködéssel, továbbá a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend elősegítésével együtt – a cabo delgadói válság integrált uniós megközelítését alkotó eszközök egyikét kell képeznie. E koncepció tovább nyomatékosította az Unió azon politikai-stratégiai célkitűzését, hogy támogassa a professzionális mozambiki védelmi és biztonsági erők telepítését, lehetővé téve elszámoltatható bűnüldöző hatóságok jelenlétét a polgári lakosság védelme érdekében, valamint azt, hogy elszámoltatható állami struktúrák térjenek vissza Cabo Delgadóba, és annak egész területén nyújthassák szolgáltatásaikat. Ezzel összefüggésben a Tanács tudomásul veszi az Európai Bizottságnak és a főképviselőnek a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési tervről szóló közös közleményét.

| (5) | A PBB-nek a Tanács és a főképviselő felelőssége mellett politikai ellenőrzést kell gyakorolnia a mozambiki katonai kiképzési KBVP-misszió (EUTM Mozambik) felett, biztosítania kell a misszió stratégiai irányítását, és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 38. cikkének harmadik bekezdésével összhangban meg kell hoznia a vonatkozó határozatokat. |
| --- | --- |

(5)

A PBB-nek a Tanács és a főképviselő felelőssége mellett politikai ellenőrzést kell gyakorolnia a mozambiki katonai kiképzési KBVP-misszió (EUTM Mozambik) felett, biztosítania kell a misszió stratégiai irányítását, és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 38. cikkének harmadik bekezdésével összhangban meg kell hoznia a vonatkozó határozatokat.

| (6) | Tárgyalásokat kell folytatni és nemzetközi megállapodásokat kell kötni az Unió által vezetett egységek és személyi állomány jogállásáról, valamint a harmadik államok EUTM Mozambikban való részvételéről. |
| --- | --- |

(6)

Tárgyalásokat kell folytatni és nemzetközi megállapodásokat kell kötni az Unió által vezetett egységek és személyi állomány jogállásáról, valamint a harmadik államok EUTM Mozambikban való részvételéről.

| (7) | Az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében, valamint az Európai Békekeret létrehozásáról szóló (KKBP) 2021/509 tanácsi határozattal (1) összhangban az e határozatból eredő, katonai vagy védelmi vonatkozású működési kiadásokat a tagállamoknak kell viselniük. |
| --- | --- |

(7)

Az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében, valamint az Európai Békekeret létrehozásáról szóló (KKBP) 2021/509 tanácsi határozattal (1) összhangban az e határozatból eredő, katonai vagy védelmi vonatkozású működési kiadásokat a tagállamoknak kell viselniük.

| (8) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, és Dánia nem vesz részt e művelet finanszírozásában sem, |
| --- | --- |

(8)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, és Dánia nem vesz részt e művelet finanszírozásában sem,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A misszió

(1)   Az Unió katonai kiképzési missziót indít Mozambikban (EUTM Mozambik) annak érdekében, hogy támogassa a mozambiki fegyveres erőket a cabo delgadói válságra való olyan hatékonyabb és eredményesebb reagálásban, amely összhangban áll az emberi jogi jogszabályokkal és a nemzetközi humanitárius joggal.

(2)   Az EUTM Mozambik stratégiai célkitűzése a mozambiki fegyveres erők azon kiválasztott egységei kapacitásépítésének a támogatása, amelyek a jövőben egy gyorsreagálású erőt alkotnának annak érdekében, hogy az említett erők rendelkezzenek az ahhoz szükséges fenntartható kapacitással, hogy Cabo Delgadóban helyre tudják állítani a biztonságot és a védelmet.

(3)   E célból az EUTM Mozambik:

| a) | biztosítja a mozambiki fegyveres erők kiválasztott egységei és azok vezetősége számára a katonai kiképzést, ideértve az operatív felkészítést, a különleges kiképzést – többek között a terrorizmus elleni küzdelem területén –, az emberi jogi jogszabályoknak és a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelésről szóló képzést és oktatást, ideértve a polgári lakosság védelmét, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásáról szóló képzést és oktatást; |
| --- | --- |

a)

biztosítja a mozambiki fegyveres erők kiválasztott egységei és azok vezetősége számára a katonai kiképzést, ideértve az operatív felkészítést, a különleges kiképzést – többek között a terrorizmus elleni küzdelem területén –, az emberi jogi jogszabályoknak és a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelésről szóló képzést és oktatást, ideértve a polgári lakosság védelmét, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásáról szóló képzést és oktatást;

| b) | támogatja a gyorsreagálású erő vezetési és irányítási struktúráinak és mechanizmusainak, így például egy fenntartható működési ciklusnak a kialakítását, és képzést nyújt a gyorsreagálású erő vezetősége részére, hogy feladataikat műveleti céljuknak megfelelően tudják ellátni; |
| --- | --- |

b)

támogatja a gyorsreagálású erő vezetési és irányítási struktúráinak és mechanizmusainak, így például egy fenntartható működési ciklusnak a kialakítását, és képzést nyújt a gyorsreagálású erő vezetősége részére, hogy feladataikat műveleti céljuknak megfelelően tudják ellátni;

| c) | a kiképzési terv részeként, amennyiben az uniós támogatási intézkedés keretében az emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelésektől vagy platformoktól eltérő felszereléseket biztosítanak, kiképzést nyújt a kiválasztott egységek részére e felszerelések megfelelő használatához és karbantartásához; |
| --- | --- |

c)

a kiképzési terv részeként, amennyiben az uniós támogatási intézkedés keretében az emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelésektől vagy platformoktól eltérő felszereléseket biztosítanak, kiképzést nyújt a kiválasztott egységek részére e felszerelések megfelelő használatához és karbantartásához;

| d) | a mozambiki hatóságokkal szoros koordináció és egyeztetés keretében tudásmenedzsment-ciklust hoz létre, hogy a Cabo Delgadóba való telepítésüket követően nyomon kövesse a kiképzett egységek tevékenységét, valamint értékelje az emberi jogi jogszabályoknak és a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelésüket. |
| --- | --- |

d)

a mozambiki hatóságokkal szoros koordináció és egyeztetés keretében tudásmenedzsment-ciklust hoz létre, hogy a Cabo Delgadóba való telepítésüket követően nyomon kövesse a kiképzett egységek tevékenységét, valamint értékelje az emberi jogi jogszabályoknak és a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelésüket.

(4)   Az EUTM Mozambik hozzájárul az Unió helyzetismeretéhez a mozambiki és különösen a cabo delgadói biztonsági helyzet tekintetében. Katonai kérdésekben szakértői segítséget és tanácsadást nyújt az Unió maputói képviselete részére.

(5)   Az EUTM Mozambik együttműködik az Unió maputói képviseletével, az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ) és a Mozambikban jelen lévő, nem kormányzati szervezetekkel, különösen a missziót támogató, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, illetve emberi jogi politika végrehajtása céljából, valamint annak érdekében, hogy biztosítsa a más releváns területeken nyújtott uniós támogatással való összhangot.

2. cikk

Az uniós misszió parancsnokának és az uniós missziós erők parancsnokának kinevezése

(1)   Az EUTM Mozambik misszióparancsnoki tisztségét a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (MPCC) igazgatója látja el.

(2)   A Tanács Nuno LEMOS PIRES dandártábornokot nevezi ki az EUTM Mozambik uniós missziós erőinek parancsnokává.

3. cikk

A misszió parancsnokságának kijelölése

(1)   Az MPCC az a műveleti területeken kívüli, katonai stratégiai szintű állandó vezetési és irányítási struktúra, amely az EUTM Mozambik operatív tervezéséért és végrehajtásáért felel.

(2)   Az EUTM Mozambik missziós erőinek parancsnoksága Mozambikban kap helyet, és az uniós missziós erők parancsnokának irányítása alatt működik.

(3)   Az MPCC – a teljes műveleti képességének eléréséig – kiegészül a missziós erők parancsnokságának brüsszeli székhelyű támogató egységével.

4. cikk

Az EUTM Mozambik tervezése és elindítása

A Tanács a missziós terv és az EUTM Mozambik művelet-végrehajtási szabályainak jóváhagyását követően elfogadja az EUTM Mozambik megindításáról szóló határozatot.

5. cikk

Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás

(1)   Az EUTM Mozambik politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását – a Tanács és a főképviselő felelőssége mellett – a PBB gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy az EUSZ 38. cikkével összhangban meghozza a vonatkozó határozatokat. E felhatalmazás magában foglalja a tervezési dokumentumok – többek között a missziós terv – és a parancsnoki lánc módosítására vonatkozó hatásköröket. E felhatalmazás kiterjed továbbá az uniós missziós erők későbbi parancsnokainak kinevezésére vonatkozó határozatok meghozatalára is. Az EUTM Mozambik céljaival, hatókörével és megszűnésével, valamint a feladatai végrehajtásának általános feltételeivel kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.

(2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.

(3)   A PBB rendszeres időközönként jelentést kap az Európai Unió Katonai Bizottsága (EUKB) elnökétől az EUTM Mozambik tevékenységeinek végzéséről. A PBB adott esetben meghívhatja üléseire az uniós misszióparancsnokot és az uniós missziós erők parancsnokát.

6. cikk

Katonai irányítás

(1)   Az EUKB felügyeli az uniós misszióparancsnok felelőssége mellett zajló EUTM Mozambik megfelelő végrehajtását.

(2)   Az EUKB rendszeres időközönként jelentést kap az uniós misszióparancsnoktól. Az EUKB adott esetben meghívhatja üléseire az uniós misszióparancsnokot és az uniós missziós erők parancsnokát.

(3)   Az EUKB elnöke az elsődleges összekötő az uniós misszióparancsnok felé.

7. cikk

Az uniós válaszlépések összhangja és koordináció

(1)   A főképviselő biztosítja e határozat végrehajtását és azt, hogy az összhangban legyen az Unió külső tevékenységének egészével, így például az uniós fejlesztési programokkal és az uniós humanitárius segítségnyújtással.

(2)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül az uniós missziós erők parancsnoka helyi politikai iránymutatást kap az Unió mozambiki küldöttségének vezetőjétől.

(3)   Az EUTM Mozambik koordinálja tevékenységeit a tagállamok Mozambikban folytatott kétoldalú tevékenységeivel, továbbá a régióban tevékenykedő más nemzetközi szereplőkkel – különösen az ENSZ-szel, az Afrikai Unióval (AU) és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséggel (SADC) –, a kétoldalú kapcsolatok szereplőivel, köztük az Egyesült Államokkal, valamint a kulcsfontosságú regionális szereplőkkel.

8. cikk

Harmadik államok részvétele

(1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül, valamint az Európai Tanács vonatkozó iránymutatásaival összhangban harmadik államok felkérést kaphatnak az EUTM Mozambikban való részvételre.

(2)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t arra, hogy felkérjen harmadik államokat hozzájárulások felajánlására, valamint arra, hogy az uniós missziós erők parancsnokával történő egyeztetést követően az uniós misszióparancsnok és az EUKB ajánlása alapján meghozza a javasolt hozzájárulások elfogadásáról szóló vonatkozó határozatokat.

(3)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályokat az EUSZ 37. cikke alapján és az EUMSZ 218. cikkében megállapított eljárás szerint megkötött megállapodásokban kell megállapítani. Amennyiben az Unió és valamely harmadik állam megállapodást kötött ez utóbbinak az uniós válságkezelési missziókban való részvétele keretének létrehozásáról, az EUTM Mozambik összefüggésében a szóban forgó megállapodás rendelkezései alkalmazandók.

(4)   Az EUTM Mozambikhoz jelentős mértékű katonai hozzájárulást biztosító harmadik államok ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek az EUTM Mozambik napi irányítása tekintetében, mint az EUTM Mozambikban részt vevő tagállamok.

(5)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t arra, hogy – amennyiben harmadik államok jelentős mértékű katonai hozzájárulást tesznek – hozza meg a hozzájáruló felek bizottságának létrehozására vonatkozó megfelelő határozatokat.

9. cikk

Az EU által vezetett személyi állomány jogállása

Az EU által vezetett egységek és személyi állomány jogállásáról – így például az őket megillető kiváltságokról és mentességekről, valamint a misszió végrehajtásához és zavartalan működéséhez szükséges további biztosítékokról – az EUSZ 37. cikke alapján és az EUMSZ 218. cikkében megállapított eljárás szerint megkötött megállapodásban kell rendelkezni.

10. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   Az EUTM Mozambik közös költségeit a (KKBP) 2021/509 határozatnak megfelelően kell kezelni.

(2)   Az EUTM Mozambik közös költségeinek fedezésére szolgáló referenciaösszeg 15 160 000 EUR. A referenciaösszegre vonatkozó, a (KKBP) 2021/509 határozat 51. cikkének (2) bekezdésében említett százalékos arány 30 % a kötelezettségvállalások és 15 % a kifizetések tekintetében.

11. cikk

Projektegység

(1)   Nem végrehajtási jellegű projektek meghatározása és végrehajtása céljából az EUTM Mozambik rendelkezhet egy projektegységgel. Az EUTM Mozambik keretében adott esetben koordinálni kell a tagállamok és harmadik államok által saját hatáskörükben, a misszió megbízatásához kapcsolódó területeken végrehajtott és a misszió célkitűzéseit támogató projektekkel, elő kell segíteni ezeket a projekteket és tanácsadást kell biztosítani velük kapcsolatban.

(2)   A (3) bekezdésre is figyelemmel az uniós misszióparancsnok számára felhatalmazást kell adni arra, hogy igénybe vegye a tagállamok vagy harmadik államok pénzügyi hozzájárulását az olyan, nem végrehajtási jellegű projektek végrehajtása céljából, amelyekről megállapításra kerül, hogy az EUTM Mozambik egyéb tevékenységeit következetesen kiegészítik. Ilyen esetekben az Európai Békekeret műveleteit igazgató tisztviselőnek – a (KKBP) 2021/509 határozattal létrehozott bizottság általi jóváhagyást követően – megállapodást kell kötnie az érintett államokkal, amely különösen arra vonatkozik, hogy milyen konkrét eljárásokat kell alkalmazni harmadik felek részéről felmerülő azon panaszok kezelésére, amelyek az érintett államok által rendelkezésre bocsátott pénzügyi hozzájárulások igénybevétele során az uniós misszióparancsnok által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal okozott károkkal kapcsolatban merülnek fel.

(3)   A hozzájáruló államok által rendelkezésre bocsátott pénzügyi hozzájárulások igénybevétele során az uniós misszióparancsnok által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal járó felelősséget az említett államok semmilyen esetben sem háríthatják az Unióra vagy a főképviselőre.

(4)   A projektegység számára harmadik államok által biztosított pénzügyi hozzájárulások elfogadására a PBB jóváhagyása alapján kerülhet sor.

12. cikk

Információk átadása

(1)   A főképviselőt fel kell hatalmazni arra, hogy – adott esetben és az EUTM Mozambik igényeinek megfelelően – a 2013/488/EU tanácsi határozattal (2) összhangban az EUTM Mozambik céljaira létrehozott EU-minősített adatokat adjon át az e határozathoz csatlakozó harmadik államok számára:

| a) | az Unió és az érintett harmadik állam között létrejött, vonatkozó információbiztonsági megállapodásokban megállapított szintig; vagy |
| --- | --- |

a)

az Unió és az érintett harmadik állam között létrejött, vonatkozó információbiztonsági megállapodásokban megállapított szintig; vagy

| b) | egyéb esetekben a „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig bezárólag. |
| --- | --- |

b)

egyéb esetekben a „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig bezárólag.

(2)   A főképviselőt fel kell hatalmazni továbbá arra, hogy – az EUTM Mozambik operatív igényeinek megfelelően – a 2013/488/EU határozattal összhangban, az EUTM Mozambik céljaira létrehozott, legfeljebb „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” minősítésű EU-minősített adatokat adjon át az ENSZ, az AU, a SADC és az Egyesült Államok számára. E célból el kell készíteni a főképviselő, valamint az ENSZ, az AU, a SADC, illetve az Egyesült Államok illetékes hatóságai közötti szükséges megállapodásokat.

(3)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főképviselőt arra is fel kell hatalmazni, hogy a 2013/488/EU határozattal összhangban, az EUTM Mozambik céljaira létrehozott, legfeljebb „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” minősítésű EU-minősített adatokat adjon át a fogadó állam számára. E célból el kell készíteni a főképviselő és a fogadó állam illetékes hatóságai közötti megállapodásokat.

(4)   A főképviselőt fel kell hatalmazni arra, hogy az EUTM Mozambikot érintő tanácsi tanácskozásokkal kapcsolatos és a Tanács eljárási szabályzata (3) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó nem minősített uniós dokumentumokat adjon át az e határozathoz csatlakozó harmadik államok számára.

(5)   A főképviselő átruházhatja az (1)–(4) bekezdésben említett hatásköröket, valamint a (2) és a (3) bekezdésben említett megállapodások megkötésére vonatkozó jogosultságát az Európai Külügyi Szolgálat személyzetének tagjára, az uniós misszióparancsnokra vagy az uniós missziós erők parancsnokára.

13. cikk

Hatálybalépés és megszűnés

(1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

(2)   Az EUTM Mozambik a teljes műveleti képességének elérését követő két év elteltével véget ér.

(3)   Ez a határozat – az EUTM Mozambik megszűnésére vonatkozóan jóváhagyott terveknek megfelelően, valamint az EUTM Mozambik beszámolóinak ellenőrzése és benyújtása tekintetében a (KKBP) 2021/509 határozatban megállapított eljárások sérelme nélkül – az EUTM Mozambik misszióparancsnoksága bezárásának időpontjával hatályát veszti.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2021/509 határozata (2021. március 22.) az Európai Békekeret létrehozásáról, valamint a (KKBP) 2015/528 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2021.3.24., 14. o.).

1

(2)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2009/937/EU határozata (2009. december 1.) a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).

3

---

| 2021.7.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 247/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 247/99

---

A TANÁCS (KKBP) 2021/1144 HATÁROZATA

(2021. július 12.)

az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1).

| (2) | Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meghozzák az ahhoz a szükséges intézkedéseket, hogy a korlátozó intézkedések időtartamát egyértelműen a minszki megállapodások teljeskörű végrehajtásához kössék, szem előtt tartva, hogy a teljeskörű végrehajtást 2015. december 31-re irányozták elő. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meghozzák az ahhoz a szükséges intézkedéseket, hogy a korlátozó intézkedések időtartamát egyértelműen a minszki megállapodások teljeskörű végrehajtásához kössék, szem előtt tartva, hogy a teljeskörű végrehajtást 2015. december 31-re irányozták elő.

| (3) | A Tanács 2020. december 17-én elfogadta a (KKBP) 2020/2143 határozatot (2), amellyel 2021. július 31-ig megújította a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy lehetősége legyen a minszki megállapodások végrehajtásának további értékelésére. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2020. december 17-én elfogadta a (KKBP) 2020/2143 határozatot (2), amellyel 2021. július 31-ig megújította a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy lehetősége legyen a minszki megállapodások végrehajtásának további értékelésére.

| (4) | Miután értékelte a minszki megállapodások végrehajtását, a Tanács úgy véli, hogy további hat hónapra meg kell újítani a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy a Tanácsnak lehetősége legyen azok végrehajtásának további értékelésére. |
| --- | --- |

(4)

Miután értékelte a minszki megállapodások végrehajtását, a Tanács úgy véli, hogy további hat hónapra meg kell újítani a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy a Tanácsnak lehetősége legyen azok végrehajtásának további értékelésére.

| (5) | A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/512/KKBP határozat 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ezt a határozatot 2022. január 31-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  A Tanács 2014/512/KKBP határozata (2014. július 31.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 229., 2014.7.31., 13. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2020/2143 határozata (2020. december 17.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról (HL L 430., 2020.12.18., 26. o.).

2

---

| 2021.7.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 247/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 247/100

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1145 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. június 30.)

a 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Montenegróban és az Egyesült Királyságban szokásosan üzemben tartott gépjárművek gépjármű-felelősségbiztosításának ellenőrzése tekintetében való alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 2. cikke b) pontjára, összefüggésben 8. cikke (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | A 2009/103/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a harmadik országban szokásosan üzemben tartott gépjárműveket úgy kell kezelni az érvényes zöldkártya vagy az e gépjárművek használatára vonatkozóan kötött határbiztosítási szerződés megkötésére vonatkozó igazolás tekintetében, mint az Unió területén szokásosan üzemben tartott gépjárműveket, ha minden tagállam nemzeti irodája – valamennyien a kötelező felelősségbiztosításra vonatkozó tagállami szabályozásban rögzített egyes feltételeknek megfelelően – külön-külön garantálja az ilyen gépjárművek által a területükön okozott balesetekből keletkező kárigények kiegyenlítését. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/103/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a harmadik országban szokásosan üzemben tartott gépjárműveket úgy kell kezelni az érvényes zöldkártya vagy az e gépjárművek használatára vonatkozóan kötött határbiztosítási szerződés megkötésére vonatkozó igazolás tekintetében, mint az Unió területén szokásosan üzemben tartott gépjárműveket, ha minden tagállam nemzeti irodája – valamennyien a kötelező felelősségbiztosításra vonatkozó tagállami szabályozásban rögzített egyes feltételeknek megfelelően – külön-külön garantálja az ilyen gépjárművek által a területükön okozott balesetekből keletkező kárigények kiegyenlítését.

| (2) | A 2009/103/EK irányelv 2. cikke értelmében az említett irányelv 8. cikke akkor alkalmazandó harmadik országban szokásosan üzemben tartott gépjárművekre, ha a tagállamok nemzeti irodái és a harmadik ország nemzeti irodája megállapodást kötöttek egymással. Annak érdekében, hogy az említett irányelv 8. cikke alkalmazható legyen az ilyen gépjárművekre, a Bizottságnak meg kell határoznia a rendelkezés említett gépjárművekre való alkalmazásának kezdőnapját és azokat a gépjárműtípusokat, amelyekre a rendelkezés alkalmazandó, miután a tagállamokkal szorosan együttműködve megbizonyosodott a megállapodás létrejöttéről. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/103/EK irányelv 2. cikke értelmében az említett irányelv 8. cikke akkor alkalmazandó harmadik országban szokásosan üzemben tartott gépjárművekre, ha a tagállamok nemzeti irodái és a harmadik ország nemzeti irodája megállapodást kötöttek egymással. Annak érdekében, hogy az említett irányelv 8. cikke alkalmazható legyen az ilyen gépjárművekre, a Bizottságnak meg kell határoznia a rendelkezés említett gépjárművekre való alkalmazásának kezdőnapját és azokat a gépjárműtípusokat, amelyekre a rendelkezés alkalmazandó, miután a tagállamokkal szorosan együttműködve megbizonyosodott a megállapodás létrejöttéről.

| (3) | 2002. május 30-án az Európai Gazdasági Térség tagállamainak és más társult államoknak a nemzeti irodái megállapodást kötöttek, amelynek értelmében az e megállapodásban részes többi fél területén szokásosan üzemben tartott gépjárművek által a területükön okozott balesetekből keletkező kárigények kiegyenlítése garantálva van, függetlenül attól, hogy e gépjárműveknek van-e biztosításuk (a továbbiakban: megállapodás). |
| --- | --- |

(3)

2002. május 30-án az Európai Gazdasági Térség tagállamainak és más társult államoknak a nemzeti irodái megállapodást kötöttek, amelynek értelmében az e megállapodásban részes többi fél területén szokásosan üzemben tartott gépjárművek által a területükön okozott balesetekből keletkező kárigények kiegyenlítése garantálva van, függetlenül attól, hogy e gépjárműveknek van-e biztosításuk (a továbbiakban: megállapodás).

| (4) | 2021. január 6-án a tagállamok, valamint Andorra, Bosznia-Hercegovina, Izland, Liechtenstein, Norvégia, Szerbia, Svájc és az Egyesült Királyság nemzeti irodái a megállapodást módosító függeléket írtak alá a megállapodás hatályának Montenegró nemzeti irodájára való kiterjesztése céljából. A függelék a Montenegró területén szokásosan üzemben tartott és a megállapodás hatálya alá tartozó gépjárművek tekintetében a biztosítás ellenőrzésének eltörlésére irányuló gyakorlati intézkedésekről rendelkezik. |
| --- | --- |

(4)

2021. január 6-án a tagállamok, valamint Andorra, Bosznia-Hercegovina, Izland, Liechtenstein, Norvégia, Szerbia, Svájc és az Egyesült Királyság nemzeti irodái a megállapodást módosító függeléket írtak alá a megállapodás hatályának Montenegró nemzeti irodájára való kiterjesztése céljából. A függelék a Montenegró területén szokásosan üzemben tartott és a megállapodás hatálya alá tartozó gépjárművek tekintetében a biztosítás ellenőrzésének eltörlésére irányuló gyakorlati intézkedésekről rendelkezik.

| (5) | Az Egyesült Királyság nemzeti irodája aláírta a 2002. május 30-i megállapodást. Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból való kilépése nem változtatta meg a helyzetet a nemzeti iroda által a többi érintett nemzeti irodával szemben vállalt kötelezettségek tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság nemzeti irodája aláírta a 2002. május 30-i megállapodást. Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból való kilépése nem változtatta meg a helyzetet a nemzeti iroda által a többi érintett nemzeti irodával szemben vállalt kötelezettségek tekintetében.

| (6) | Ezért a Montenegróban és az Egyesült Királyságban szokásosan üzemben tartott gépjárművek tekintetében a 2009/103/EK irányelv szerinti felelősségbiztosítás-ellenőrzés eltörléséhez szükséges valamennyi feltétel teljesül, |
| --- | --- |

(6)

Ezért a Montenegróban és az Egyesült Királyságban szokásosan üzemben tartott gépjárművek tekintetében a 2009/103/EK irányelv szerinti felelősségbiztosítás-ellenőrzés eltörléséhez szükséges valamennyi feltétel teljesül,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

2021. augusztus 2-től kezdve a tagállamok tartózkodnak a felelősségbiztosítás ellenőrzésétől a Montenegróban szokásosan üzemben tartott gépjárművek valamennyi típusa tekintetében azok Unió területére történő belépésekor, az ebben az országban nyilvántartásba vett katonai gépjárművek kivételével.

2. cikk

2021. augusztus 2-től kezdve a tagállamok tartózkodnak a felelősségbiztosítás ellenőrzésétől az Egyesült Királyságban szokásosan üzemben tartott gépjárművek valamennyi típusa tekintetében azok Unió területére történő belépésekor, az ebben az országban nyilvántartásba vett katonai gépjárművek kivételével.

3. cikk

A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az e határozat alkalmazása érdekében hozott intézkedésekről.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 263., 2009.10.7., 11. o.

1

---