# Eiropas Savienības L 274/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 274 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 30. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 274

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 30. jūlijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1229 (2021. gada 14. jūlijs) par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1230 (2021. gada 14. jūlijs) par pārrobežu maksājumiem Savienībā (kodifikācija) (
  1
  ) | 20 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1231 (2021. gada 14. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā | 32 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1232 (2021. gada 14. jūlijā) par pagaidu atkāpi no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem attiecībā uz tehnoloģiju izmantošanu, ko veic numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji, lai apstrādātu persondatus un citus datus nolūkā apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē (
  1
  ) | 41 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/1233 (2021. gada 14. jūlijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/2397 attiecībā uz pārejas pasākumiem trešo valstu sertifikātu atzīšanai (
  1
  ) | 52 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1229 (2021. gada 14. jūlijs) par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1230 (2021. gada 14. jūlijs) par pārrobežu maksājumiem Savienībā (kodifikācija) (
  1
  )

1

20

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1231 (2021. gada 14. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā

32

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1232 (2021. gada 14. jūlijā) par pagaidu atkāpi no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem attiecībā uz tehnoloģiju izmantošanu, ko veic numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji, lai apstrādātu persondatus un citus datus nolūkā apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē (
  1
  )

1

41

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/1233 (2021. gada 14. jūlijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/2397 attiecībā uz pārejas pasākumiem trešo valstu sertifikātu atzīšanai (
  1
  )

1

52

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1234 (2021. gada 13. jūlijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības | 55 |
| | * | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības | 57 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1234 (2021. gada 13. jūlijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības

GATT

55

*

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības

GATT

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 30.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 274/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1229

(2021. gada 14. jūlijs)

par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 322. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 11. decembrī pieņēma paziņojumu “Eiropas zaļais kurss”, kurā sniegts ceļvedis virzībai uz jaunu Eiropas izaugsmes stratēģiju un noteikti vērienīgi mērķi klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un vides aizsardzībai. Saskaņā ar mērķi sasniegt Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (4), un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam Savienībā efektīvā un sociāli taisnīgā veidā panākt klimatneitralitāti Eiropas zaļajā kursā tika ierosināts Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms, lai sniegtu līdzekļus, ar ko risināt problēmas pārkārtošanās procesā ceļā uz Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju un mērķi līdz 2050. gadam Savienībā panākt klimatneitralitāti, vienlaikus nevienu neatstājot novārtā. Klimata pārmaiņu un vides degradācijas kaitīgajai ietekmei visvairāk pakļauti ir visneaizsargātākie reģioni un cilvēki. Pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku ir jaunu ekonomisko iespēju avots, kam ir ievērojams darbvietu radīšanas potenciāls, jo īpaši teritorijās, kas pašlaik ir atkarīgas no fosilā kurināmā. Tā var arī palīdzēt uzlabot enerģētisko drošību un noturību. Taču pārkārtošanās var radīt arī īstermiņa sociālas un ekonomiskas izmaksas teritorijās, kurās notiek smags dekarbonizācijas process un kuras jau ir novājinātas Covid-19 krīzes graujošās ekonomiskās un sociālās ietekmes dēļ. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 11. decembrī pieņēma paziņojumu “Eiropas zaļais kurss”, kurā sniegts ceļvedis virzībai uz jaunu Eiropas izaugsmes stratēģiju un noteikti vērienīgi mērķi klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un vides aizsardzībai. Saskaņā ar mērķi sasniegt Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (4), un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam Savienībā efektīvā un sociāli taisnīgā veidā panākt klimatneitralitāti Eiropas zaļajā kursā tika ierosināts Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms, lai sniegtu līdzekļus, ar ko risināt problēmas pārkārtošanās procesā ceļā uz Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju un mērķi līdz 2050. gadam Savienībā panākt klimatneitralitāti, vienlaikus nevienu neatstājot novārtā. Klimata pārmaiņu un vides degradācijas kaitīgajai ietekmei visvairāk pakļauti ir visneaizsargātākie reģioni un cilvēki. Pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku ir jaunu ekonomisko iespēju avots, kam ir ievērojams darbvietu radīšanas potenciāls, jo īpaši teritorijās, kas pašlaik ir atkarīgas no fosilā kurināmā. Tā var arī palīdzēt uzlabot enerģētisko drošību un noturību. Taču pārkārtošanās var radīt arī īstermiņa sociālas un ekonomiskas izmaksas teritorijās, kurās notiek smags dekarbonizācijas process un kuras jau ir novājinātas Covid-19 krīzes graujošās ekonomiskās un sociālās ietekmes dēļ.

| (2) | Lai pārvaldītu pārkārtošanos, būs vajadzīgas nozīmīgas strukturālas pārmaiņas gan valsts, gan reģionālā līmenī. Lai pārkārtošanās noritētu sekmīgi, tai ir jāsamazina nevienlīdzība, ar jaunām kvalitatīvām darbvietām jārada neto ietekme uz nodarbinātību un jābūt taisnīgai un sociāli pieņemamai visiem, vienlaikus stiprinot konkurētspēju. Šajā sakarā ir ļoti svarīgi, ka pārkārtošanās vissmagāk skartās teritorijas, jo īpaši ogļu ieguves reģioni, varētu tikt atbalstītas, dažādojot un atjaunojot to vietējo ekonomiku un radot ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas pārkārtošanās skartajiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai pārvaldītu pārkārtošanos, būs vajadzīgas nozīmīgas strukturālas pārmaiņas gan valsts, gan reģionālā līmenī. Lai pārkārtošanās noritētu sekmīgi, tai ir jāsamazina nevienlīdzība, ar jaunām kvalitatīvām darbvietām jārada neto ietekme uz nodarbinātību un jābūt taisnīgai un sociāli pieņemamai visiem, vienlaikus stiprinot konkurētspēju. Šajā sakarā ir ļoti svarīgi, ka pārkārtošanās vissmagāk skartās teritorijas, jo īpaši ogļu ieguves reģioni, varētu tikt atbalstītas, dažādojot un atjaunojot to vietējo ekonomiku un radot ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas pārkārtošanās skartajiem darba ņēmējiem.

| (3) | Komisija 2020. gada 14. janvārī pieņēma paziņojumu “Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns. Eiropas zaļā kursa investīciju plāns”, kurā tā ierosināja Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu, kas pievēršas tiem reģioniem un nozarēm, kurus pārkārtošanās skar vissmagāk, jo tie ir atkarīgi no fosilā kurināmā, piemēram, no oglēm, kūdras un degslānekļa, vai ir atkarīgi no rūpnieciskajiem procesiem, kuros ir liela siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, bet kuriem ir vājākas spējas finansēt nepieciešamās investīcijas. Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma izveide ir apstiprināta arī Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumos. Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu veido trīs pīlāri: Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF), ko īsteno dalītā pārvaldībā, īpaša taisnīgas pārkārtošanās shēma programmā InvestEU un publiskā sektora aizdevumu mehānisms, kura mērķis ir attiecīgajiem reģioniem piesaistīt papildu investīcijas. Šie trīs pīlāri nodrošina papildu atbalstu šiem reģioniem, lai veicinātu pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2020. gada 14. janvārī pieņēma paziņojumu “Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns. Eiropas zaļā kursa investīciju plāns”, kurā tā ierosināja Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu, kas pievēršas tiem reģioniem un nozarēm, kurus pārkārtošanās skar vissmagāk, jo tie ir atkarīgi no fosilā kurināmā, piemēram, no oglēm, kūdras un degslānekļa, vai ir atkarīgi no rūpnieciskajiem procesiem, kuros ir liela siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, bet kuriem ir vājākas spējas finansēt nepieciešamās investīcijas. Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma izveide ir apstiprināta arī Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumos. Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu veido trīs pīlāri: Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF), ko īsteno dalītā pārvaldībā, īpaša taisnīgas pārkārtošanās shēma programmā InvestEU un publiskā sektora aizdevumu mehānisms, kura mērķis ir attiecīgajiem reģioniem piesaistīt papildu investīcijas. Šie trīs pīlāri nodrošina papildu atbalstu šiem reģioniem, lai veicinātu pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam.

| (4) | Labākai TPF plānošanai un īstenošanai ir jāizveido taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni, kuros izklāstīti pārkārtošanās procesa galvenie soļi un grafiks un noteiktas teritorijas, ko pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku skar vissmagāk un kurām ir vājākas spējas risināt ar pārkārtošanos saistītās problēmas. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plāni ir jāsagatavo kopā ar attiecīgām vietējām un reģionālajām iestādēm, iesaistot visus attiecīgos partnerus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (5) 8. pantu. Tos kopā ar attiecīgajām no TPF atbalstītajām programmām var grozīt saskaņā ar minētās regulas 24. pantu, lai iekļautu jaunas teritorijas, kurās pārkārtošanās izraisītu smagas sekas, kas nebija paredzamas to sākotnējās pieņemšanas laikā. |
| --- | --- |

(4)

Labākai TPF plānošanai un īstenošanai ir jāizveido taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni, kuros izklāstīti pārkārtošanās procesa galvenie soļi un grafiks un noteiktas teritorijas, ko pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku skar vissmagāk un kurām ir vājākas spējas risināt ar pārkārtošanos saistītās problēmas. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plāni ir jāsagatavo kopā ar attiecīgām vietējām un reģionālajām iestādēm, iesaistot visus attiecīgos partnerus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (5) 8. pantu. Tos kopā ar attiecīgajām no TPF atbalstītajām programmām var grozīt saskaņā ar minētās regulas 24. pantu, lai iekļautu jaunas teritorijas, kurās pārkārtošanās izraisītu smagas sekas, kas nebija paredzamas to sākotnējās pieņemšanas laikā.

| (5) | Būtu jāizveido publiskā sektora aizdevumu mehānisms (“Mehānisms”). Tas ir Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma trešais pīlārs, un tā mērķis ir atbalstīt publiskā sektora struktūru investīcijas, ņemot vērā publiskā sektora būtisko nozīmi tirgus nepilnību novēršanā. Šādām investīcijām būtu jāatbilst attīstības vajadzībām, ko rada ar pārkārtošanos saistītās problēmas, kuras izklāstītas Komisijas apstiprinātajos taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos. Pasākumiem, kurus paredzēts atbalstīt no Mehānisma, vajadzētu būt saskanīgiem ar pasākumiem, kurus atbalsta abu pārējo Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāru ietvaros, un būtu jāpapildina tie. Mehānisms būtu jāizveido uz septiņu gadu laikposmu, lai tā ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas ilgumu, proti, no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim (“2021.–2027. gada DFS”), kas noteikts Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (6). |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāizveido publiskā sektora aizdevumu mehānisms (“Mehānisms”). Tas ir Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma trešais pīlārs, un tā mērķis ir atbalstīt publiskā sektora struktūru investīcijas, ņemot vērā publiskā sektora būtisko nozīmi tirgus nepilnību novēršanā. Šādām investīcijām būtu jāatbilst attīstības vajadzībām, ko rada ar pārkārtošanos saistītās problēmas, kuras izklāstītas Komisijas apstiprinātajos taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos. Pasākumiem, kurus paredzēts atbalstīt no Mehānisma, vajadzētu būt saskanīgiem ar pasākumiem, kurus atbalsta abu pārējo Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāru ietvaros, un būtu jāpapildina tie. Mehānisms būtu jāizveido uz septiņu gadu laikposmu, lai tā ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas ilgumu, proti, no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim (“2021.–2027. gada DFS”), kas noteikts Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (6).

| (6) | Lai uzlabotu pārkārtošanās skarto teritoriju kohēziju un ekonomikas dažādošanu, Mehānismam būtu jāaptver plašs ilgtspējīgu investīciju klāsts, ar noteikumu, ka šādas investīcijas palīdz segt minēto teritoriju attīstības vajadzības, ko rada pārkārtošanās uz Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju, kas noteikts Regulā (ES) 2021/1119, un uz Savienības klimatneitralitāti vēlākais līdz 2050. gadam, kā izklāstīts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos. Lai uzlabotu Mehānisma efektivitāti, tam būtu jāspēj atbalstīt atbalsttiesīgus projektus, kam īstenošanas posms sācies pirms tam, kad Mehānisma atbalsta saņēmēji iesnieguši pieteikumu. Mehānismam nebūtu jāatbalsta investīcijas, kuras ietver darbības, kas izslēgtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1056 (7) 9. pantu, bet tas varētu atbalstīt investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijā un zaļā un ilgtspējīgā mobilitātē, tostarp zaļā ūdeņraža veicināšanā, efektīvos centralizētos siltumapgādes tīklos, publiskajā pētniecībā, digitalizācijā, vides infrastruktūrā atkritumu un ūdens resursu viedai apsaimniekošanai, un varētu atbalstīt ilgtspējīgas enerģijas, energoefektivitātes un integrācijas pasākumus, tostarp ēku atjaunošanu un pārbūvi, pilsētvides atjaunošanu un reģenerāciju, pāreju uz aprites ekonomiku, zemes un ekosistēmu atjaunošanu un dekontamināciju, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”, bioloģisko daudzveidību, kā arī prasmju pilnveidi, pārkvalifikāciju, apmācību un sociālo infrastruktūru, tostarp aprūpes iestādes un sociālos mājokļus. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu pārkārtošanās skarto teritoriju kohēziju un ekonomikas dažādošanu, Mehānismam būtu jāaptver plašs ilgtspējīgu investīciju klāsts, ar noteikumu, ka šādas investīcijas palīdz segt minēto teritoriju attīstības vajadzības, ko rada pārkārtošanās uz Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju, kas noteikts Regulā (ES) 2021/1119, un uz Savienības klimatneitralitāti vēlākais līdz 2050. gadam, kā izklāstīts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos. Lai uzlabotu Mehānisma efektivitāti, tam būtu jāspēj atbalstīt atbalsttiesīgus projektus, kam īstenošanas posms sācies pirms tam, kad Mehānisma atbalsta saņēmēji iesnieguši pieteikumu. Mehānismam nebūtu jāatbalsta investīcijas, kuras ietver darbības, kas izslēgtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1056 (7) 9. pantu, bet tas varētu atbalstīt investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijā un zaļā un ilgtspējīgā mobilitātē, tostarp zaļā ūdeņraža veicināšanā, efektīvos centralizētos siltumapgādes tīklos, publiskajā pētniecībā, digitalizācijā, vides infrastruktūrā atkritumu un ūdens resursu viedai apsaimniekošanai, un varētu atbalstīt ilgtspējīgas enerģijas, energoefektivitātes un integrācijas pasākumus, tostarp ēku atjaunošanu un pārbūvi, pilsētvides atjaunošanu un reģenerāciju, pāreju uz aprites ekonomiku, zemes un ekosistēmu atjaunošanu un dekontamināciju, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”, bioloģisko daudzveidību, kā arī prasmju pilnveidi, pārkvalifikāciju, apmācību un sociālo infrastruktūru, tostarp aprūpes iestādes un sociālos mājokļus.

| (7) | Infrastruktūras attīstīšana varētu ietvert arī pārrobežu projektus un risinājumus, kas palielina noturību pret ekoloģiskām katastrofām, jo īpaši tām, ko pastiprinājušas klimata pārmaiņas. Priekšroka būtu jādod visaptverošu investīciju pieejai, jo īpaši teritorijās ar būtiskām vajadzībām saistībā ar pārkārtošanos. Var tikt atbalstītas arī investīcijas citās jomās, ja tās atbilst apstiprinātajiem taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem. Atbalstot investīcijas, kas nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas, Mehānismam būtu jātiecas publiskā sektora struktūrām sagādāt papildu resursus, kas nepieciešami, lai risinātu teritoriālās, sociālās, ekonomiskās un vidiskās problēmas, ko radīs ar pārkārtošanos saistītā pielāgošanās. Lai palīdzētu apzināt investīcijas, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu no Mehānisma un kurām ir augsta pozitīvā ietekme uz vidi, tostarp attiecībā uz biodaudzveidību, Komisijai, veicot Mehānisma izvērtējumu, būtu jāņem vērā ES taksonomija attiecībā uz ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu projektu pārredzamību, visiem finanšu partneriem attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto ES taksonomija attiecībā uz ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, tostarp princips “nenodari būtisku kaitējumu”. |
| --- | --- |

(7)

Infrastruktūras attīstīšana varētu ietvert arī pārrobežu projektus un risinājumus, kas palielina noturību pret ekoloģiskām katastrofām, jo īpaši tām, ko pastiprinājušas klimata pārmaiņas. Priekšroka būtu jādod visaptverošu investīciju pieejai, jo īpaši teritorijās ar būtiskām vajadzībām saistībā ar pārkārtošanos. Var tikt atbalstītas arī investīcijas citās jomās, ja tās atbilst apstiprinātajiem taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem. Atbalstot investīcijas, kas nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas, Mehānismam būtu jātiecas publiskā sektora struktūrām sagādāt papildu resursus, kas nepieciešami, lai risinātu teritoriālās, sociālās, ekonomiskās un vidiskās problēmas, ko radīs ar pārkārtošanos saistītā pielāgošanās. Lai palīdzētu apzināt investīcijas, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu no Mehānisma un kurām ir augsta pozitīvā ietekme uz vidi, tostarp attiecībā uz biodaudzveidību, Komisijai, veicot Mehānisma izvērtējumu, būtu jāņem vērā ES taksonomija attiecībā uz ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu projektu pārredzamību, visiem finanšu partneriem attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto ES taksonomija attiecībā uz ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, tostarp princips “nenodari būtisku kaitējumu”.

| (8) | Sagatavojot, izvērtējot, īstenojot un uzraugot projektus, kas ir atbalsttiesīgi Mehānisma ietvaros, attiecīgi būtu jānodrošina pamattiesību ievērošana un atbilstība Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un jo īpaši dzimumu līdztiesības ievērošana. Arī saņēmējiem un Komisijai visā Mehānisma īstenošanas laikā būtu jānovērš jebkāda diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Mehānisma mērķi būtu jāīsteno saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Eiropas sociālo tiesību pīlāru, principu “piesārņotājs maksā”, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (8) (“Parīzes nolīgums”) un principu “nenodari būtisku kaitējumu”. |
| --- | --- |

(8)

Sagatavojot, izvērtējot, īstenojot un uzraugot projektus, kas ir atbalsttiesīgi Mehānisma ietvaros, attiecīgi būtu jānodrošina pamattiesību ievērošana un atbilstība Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un jo īpaši dzimumu līdztiesības ievērošana. Arī saņēmējiem un Komisijai visā Mehānisma īstenošanas laikā būtu jānovērš jebkāda diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Mehānisma mērķi būtu jāīsteno saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Eiropas sociālo tiesību pīlāru, principu “piesārņotājs maksā”, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (8) (“Parīzes nolīgums”) un principu “nenodari būtisku kaitējumu”.

| (9) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu, pieņēmuši Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (9) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka budžeta izveides un izpildes procedūru ar dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(9)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu, pieņēmuši Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (9) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka budžeta izveides un izpildes procedūru ar dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (10) | Mehānismam būtu jāsniedz atbalsts Savienības sniegtu dotāciju veidā, tās apvienojot ar aizdevumiem, ko finanšu partneris piešķir saskaņā ar saviem noteikumiem, aizdevumu politiku un procedūrām. Dotācijas elementa finansējums, ko tiešā pārvaldībā īsteno Komisija, būtu jāsniedz kā ar izmaksām nesaistīts finansējums saskaņā ar Finanšu regulas 125. pantu. Šādam finansējuma veidam būtu jāpalīdz stimulēt projekta veicinātājus piedalīties Mehānisma mērķu sasniegšanā un to efektīvi sekmēt atbilstoši aizdevuma apmēram. Aizdevuma elements būtu jānodrošina Eiropas Investīciju bankai (“EIB”). Mehānismu būtu jāspēj paplašināt, lai citi finanšu partneri varētu sniegt aizdevuma elementu, ja kļūst pieejami papildu resursi dotācijas elementam vai tas ir nepieciešams Mehānisma pareizai īstenošanai. Šādos gadījumos Komisijai būtu jāinformē dalībvalstis un Eiropas Parlaments par nodomu paplašināt Mehānismu un jāatlasa papildu finanšu partneri, ņemot vērā to spēju sasniegt Mehānisma mērķus, ieguldīt to pašu resursus un nodrošināt pienācīgu ģeogrāfisko pārklājumu. |
| --- | --- |

(10)

Mehānismam būtu jāsniedz atbalsts Savienības sniegtu dotāciju veidā, tās apvienojot ar aizdevumiem, ko finanšu partneris piešķir saskaņā ar saviem noteikumiem, aizdevumu politiku un procedūrām. Dotācijas elementa finansējums, ko tiešā pārvaldībā īsteno Komisija, būtu jāsniedz kā ar izmaksām nesaistīts finansējums saskaņā ar Finanšu regulas 125. pantu. Šādam finansējuma veidam būtu jāpalīdz stimulēt projekta veicinātājus piedalīties Mehānisma mērķu sasniegšanā un to efektīvi sekmēt atbilstoši aizdevuma apmēram. Aizdevuma elements būtu jānodrošina Eiropas Investīciju bankai (“EIB”). Mehānismu būtu jāspēj paplašināt, lai citi finanšu partneri varētu sniegt aizdevuma elementu, ja kļūst pieejami papildu resursi dotācijas elementam vai tas ir nepieciešams Mehānisma pareizai īstenošanai. Šādos gadījumos Komisijai būtu jāinformē dalībvalstis un Eiropas Parlaments par nodomu paplašināt Mehānismu un jāatlasa papildu finanšu partneri, ņemot vērā to spēju sasniegt Mehānisma mērķus, ieguldīt to pašu resursus un nodrošināt pienācīgu ģeogrāfisko pārklājumu.

| (11) | Komisijai un finanšu partneriem būtu jāparaksta administratīvi nolīgumi. Minētajos nolīgumos būtu jānosaka projektu izvērtēšanas un uzraudzības īstenošanas kārtība, kā arī katras puses attiecīgās tiesības un pienākumi, tostarp detalizēti noteikumi par revīziju, ziņošanu un komunikāciju. Noteikumos par komunikāciju jo īpaši būtu jāiekļauj pienākums publicēt informāciju par katru atsevišķo projektu vai aizdevumu shēmu, kas saņem atbalstu Mehānisma ietvaros. |
| --- | --- |

(11)

Komisijai un finanšu partneriem būtu jāparaksta administratīvi nolīgumi. Minētajos nolīgumos būtu jānosaka projektu izvērtēšanas un uzraudzības īstenošanas kārtība, kā arī katras puses attiecīgās tiesības un pienākumi, tostarp detalizēti noteikumi par revīziju, ziņošanu un komunikāciju. Noteikumos par komunikāciju jo īpaši būtu jāiekļauj pienākums publicēt informāciju par katru atsevišķo projektu vai aizdevumu shēmu, kas saņem atbalstu Mehānisma ietvaros.

| (12) | Risinot to teritoriju investīciju vajadzības, ko vissmagāk skar pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, Mehānismam būtu jāsniedz būtisks ieguldījums klimata pasākumu integrēšanā. Tādēļ līdzekļi no Mehānisma dotācijas elementa palīdzēs sasniegt klimata mērķus tādā pašā mērā kā TPF. |
| --- | --- |

(12)

Risinot to teritoriju investīciju vajadzības, ko vissmagāk skar pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, Mehānismam būtu jāsniedz būtisks ieguldījums klimata pasākumu integrēšanā. Tādēļ līdzekļi no Mehānisma dotācijas elementa palīdzēs sasniegt klimata mērķus tādā pašā mērā kā TPF.

| (13) | 250 000 000 EUR no Mehānisma dotācijas elementa būtu jāfinansē no Savienības budžeta saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, un ikgadējā budžeta procedūrā tiem būtu jāveido galvenā atsauces summa Eiropas Parlamentam un Padomei 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, (10) 18. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(13)

250 000 000 EUR no Mehānisma dotācijas elementa būtu jāfinansē no Savienības budžeta saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, un ikgadējā budžeta procedūrā tiem būtu jāveido galvenā atsauces summa Eiropas Parlamentam un Padomei 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, (10) 18. punkta nozīmē.

| (14) | 275 000 000 EUR no Mehānisma dotācijas elementa būtu jāfinansē ar atmaksājumiem no finanšu instrumentiem, kas izveidoti ar šīs regulas I pielikumā minētajām programmām. Šādi ieņēmumi tiek gūti no izbeigtām programmām, kas ir neatkarīgas no Mehānisma, un, atkāpjoties no Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunkta, pamatojoties uz LESD 322. panta 1. punktu, būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(14)

275 000 000 EUR no Mehānisma dotācijas elementa būtu jāfinansē ar atmaksājumiem no finanšu instrumentiem, kas izveidoti ar šīs regulas I pielikumā minētajām programmām. Šādi ieņēmumi tiek gūti no izbeigtām programmām, kas ir neatkarīgas no Mehānisma, un, atkāpjoties no Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunkta, pamatojoties uz LESD 322. panta 1. punktu, būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem.

| (15) | 1 000 000 000 EUR no Mehānisma dotācijas elementa būtu jāfinansē ar prognozējamo pārpalikumu no uzkrājuma ES galvojumam, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 (11). Tāpēc būtu vajadzīga atkāpe no Finanšu regulas 213. panta 4. punkta a) apakšpunkta, kurā paredzēts pienākums jebkādu budžeta garantijas uzkrājumu pārpalikumu iekļaut atpakaļ budžetā, lai šādu pārpalikumu piešķirtu Mehānismam. Šādi piešķirtie ieņēmumi, atkāpjoties no Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunkta, pamatojoties uz LESD 322. panta 1. punktu, būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(15)

1 000 000 000 EUR no Mehānisma dotācijas elementa būtu jāfinansē ar prognozējamo pārpalikumu no uzkrājuma ES galvojumam, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 (11). Tāpēc būtu vajadzīga atkāpe no Finanšu regulas 213. panta 4. punkta a) apakšpunkta, kurā paredzēts pienākums jebkādu budžeta garantijas uzkrājumu pārpalikumu iekļaut atpakaļ budžetā, lai šādu pārpalikumu piešķirtu Mehānismam. Šādi piešķirtie ieņēmumi, atkāpjoties no Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunkta, pamatojoties uz LESD 322. panta 1. punktu, būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem.

| (16) | Saskaņā ar Finanšu regulas 12. panta 4. punkta c) apakšpunktu apropriācijas, kas atbilst ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, var automātiski pārnest uz turpmāko programmu vai pasākumu. Minētais noteikums ļauj savienot piešķirto ieņēmumu daudzgadu grafiku ar Mehānisma finansēto projektu īstenošanas gaitu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Finanšu regulas 12. panta 4. punkta c) apakšpunktu apropriācijas, kas atbilst ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, var automātiski pārnest uz turpmāko programmu vai pasākumu. Minētais noteikums ļauj savienot piešķirto ieņēmumu daudzgadu grafiku ar Mehānisma finansēto projektu īstenošanas gaitu.

| (17) | Būtu jānodrošina arī resursi konsultatīvajam atbalstam, lai veicinātu atbalsttiesīgu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu un projektu agrīnu sagatavošanu, pirms saņēmējs iesniedz pieteikumu Mehānismam. Daļa no šiem resursiem būtu jāparedz tam, lai atbalstītu saņēmēju iekšējo spēju nodrošināt atbalsttiesīgo projektu ilgtspēju. |
| --- | --- |

(17)

Būtu jānodrošina arī resursi konsultatīvajam atbalstam, lai veicinātu atbalsttiesīgu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu un projektu agrīnu sagatavošanu, pirms saņēmējs iesniedz pieteikumu Mehānismam. Daļa no šiem resursiem būtu jāparedz tam, lai atbalstītu saņēmēju iekšējo spēju nodrošināt atbalsttiesīgo projektu ilgtspēju.

| (18) | Lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis spēj izmantot dotācijas elementu, būtu jāizveido mehānisms pirmajā posmā iepriekš piešķirto nacionālo daļu noteikšanai, kā izklāstīts Regulas (ES) 2021/1056 I pielikumā. Taču, lai šo mērķi saskaņotu ar vajadzību optimizēt Mehānisma ekonomisko ietekmi un tā īstenošanu, šādas nacionālās daļas nebūtu iepriekš jāpiešķir laikposmam pēc 2025. gada 31. decembra. Pēc šā datuma dotācijas elementam pieejamie atlikušie resursi būtu jānodrošina bez jebkādām iepriekš piešķirtām nacionālajām daļām un atbilstoši konkurences principam Savienības līmenī, vienlaikus nodrošinot investīciju prognozējamību un ievērojot uz vajadzībām balstītu un reģionālās konverģences pieeju. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis spēj izmantot dotācijas elementu, būtu jāizveido mehānisms pirmajā posmā iepriekš piešķirto nacionālo daļu noteikšanai, kā izklāstīts Regulas (ES) 2021/1056 I pielikumā. Taču, lai šo mērķi saskaņotu ar vajadzību optimizēt Mehānisma ekonomisko ietekmi un tā īstenošanu, šādas nacionālās daļas nebūtu iepriekš jāpiešķir laikposmam pēc 2025. gada 31. decembra. Pēc šā datuma dotācijas elementam pieejamie atlikušie resursi būtu jānodrošina bez jebkādām iepriekš piešķirtām nacionālajām daļām un atbilstoši konkurences principam Savienības līmenī, vienlaikus nodrošinot investīciju prognozējamību un ievērojot uz vajadzībām balstītu un reģionālās konverģences pieeju.

| (19) | Darba programmā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus būtu jānosaka atbilstības nosacījumi un piešķiršanas kritēriji. Šādos atbilstības nosacījumos un piešķiršanas kritērijos būtu jāņem vērā projekta lietderīgums taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos izklāstīto attīstības vajadzību kontekstā, kopējais mērķis veicināt reģionālo un teritoriālo konverģenci, kā arī dotācijas elementa nozīmīgums projekta dzīvotspējai. Darba programmās būtu jānosaka arī piešķiršanas kritēriji gadījumā, ja resursi atbalsttiesīgu projektu atbalstam nebūtu pietiekami. Prioritāte būtu jāpiešķir projektiem mazāk attīstītos reģionos, projektiem, kas tiešā veidā palīdz sasniegt Savienības klimata mērķrādītājus, un projektiem, kurus veicina publiskā sektora struktūras, kas pieņēmušas dekarbonizācijas plānus, attiecīgā gadījumā ievērojot šo kritēriju atbilstošo hierarhiju. No Mehānisma sniegtajam atbalstam tādējādi vajadzētu būt pieejamam tikai tām dalībvalstīm, kurām ir vismaz viens apstiprināts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns. Darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus būtu jāņem vērā arī dalībvalstu iesniegtie taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni, lai nodrošinātu saskaņotību starp mehānisma dažādajiem pīlāriem. Lai optimizētu Mehānisma ietekmi, individuāliem projektiem, ko atbalsta Mehānisma ietvaros, nevajadzētu saņemt atbalstu no citām Savienības programmām, izņemot atbalstu projektu sagatavošanai. Tomēr attiecībā uz darbībām, ko veido atsevišķi identificējami projekti, saskaņā ar piemērojamajiem atbilstības noteikumiem minētos projektus var atbalstīt ar dažādām Savienības programmām. |
| --- | --- |

(19)

Darba programmā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus būtu jānosaka atbilstības nosacījumi un piešķiršanas kritēriji. Šādos atbilstības nosacījumos un piešķiršanas kritērijos būtu jāņem vērā projekta lietderīgums taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos izklāstīto attīstības vajadzību kontekstā, kopējais mērķis veicināt reģionālo un teritoriālo konverģenci, kā arī dotācijas elementa nozīmīgums projekta dzīvotspējai. Darba programmās būtu jānosaka arī piešķiršanas kritēriji gadījumā, ja resursi atbalsttiesīgu projektu atbalstam nebūtu pietiekami. Prioritāte būtu jāpiešķir projektiem mazāk attīstītos reģionos, projektiem, kas tiešā veidā palīdz sasniegt Savienības klimata mērķrādītājus, un projektiem, kurus veicina publiskā sektora struktūras, kas pieņēmušas dekarbonizācijas plānus, attiecīgā gadījumā ievērojot šo kritēriju atbilstošo hierarhiju. No Mehānisma sniegtajam atbalstam tādējādi vajadzētu būt pieejamam tikai tām dalībvalstīm, kurām ir vismaz viens apstiprināts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns. Darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus būtu jāņem vērā arī dalībvalstu iesniegtie taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni, lai nodrošinātu saskaņotību starp mehānisma dažādajiem pīlāriem. Lai optimizētu Mehānisma ietekmi, individuāliem projektiem, ko atbalsta Mehānisma ietvaros, nevajadzētu saņemt atbalstu no citām Savienības programmām, izņemot atbalstu projektu sagatavošanai. Tomēr attiecībā uz darbībām, ko veido atsevišķi identificējami projekti, saskaņā ar piemērojamajiem atbilstības noteikumiem minētos projektus var atbalstīt ar dažādām Savienības programmām.

| (20) | Lai optimizētu Savienības palīdzības efektivitāti un izvairītos no tā, ka tiktu aizstāts potenciāls atbalsts un investīcijas no alternatīviem resursiem, atbalsts Mehānisma ietvaros būtu jāsniedz tikai tiem projektiem, kuri nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas. Minētajiem ieņēmumiem būtu jāatbilst ieņēmumiem, izņemot budžeta pārvietojumus, ko tieši rada projektā īstenotās darbības, piemēram, tirdzniecība, nodevas vai maksas un papildu uzkrājumi, ko rada esošo aktīvu uzlabošana. |
| --- | --- |

(20)

Lai optimizētu Savienības palīdzības efektivitāti un izvairītos no tā, ka tiktu aizstāts potenciāls atbalsts un investīcijas no alternatīviem resursiem, atbalsts Mehānisma ietvaros būtu jāsniedz tikai tiem projektiem, kuri nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas. Minētajiem ieņēmumiem būtu jāatbilst ieņēmumiem, izņemot budžeta pārvietojumus, ko tieši rada projektā īstenotās darbības, piemēram, tirdzniecība, nodevas vai maksas un papildu uzkrājumi, ko rada esošo aktīvu uzlabošana.

| (21) | Tā kā dotācijas elementam būtu jāņem vērā dalībvalstu reģionu dažādās attīstības vajadzības, šāds atbalsts būtu jāpielāgo par labu mazāk attīstītajiem reģioniem. Ņemot vērā, ka publiskā sektora struktūrām mazāk attīstītajos reģionos parasti ir vājākas publisko investīciju spējas, dotācijas likmēm, ko piemēro šādām struktūrām izsniegtajiem aizdevumiem, vajadzētu būt salīdzinoši augstākām. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā dotācijas elementam būtu jāņem vērā dalībvalstu reģionu dažādās attīstības vajadzības, šāds atbalsts būtu jāpielāgo par labu mazāk attīstītajiem reģioniem. Ņemot vērā, ka publiskā sektora struktūrām mazāk attīstītajos reģionos parasti ir vājākas publisko investīciju spējas, dotācijas likmēm, ko piemēro šādām struktūrām izsniegtajiem aizdevumiem, vajadzētu būt salīdzinoši augstākām.

| (22) | Lai nodrošinātu efektīvu Mehānisma īstenošanu, var būt nepieciešams sniegt konsultatīvo atbalstu attiecībā uz projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu. Šāds atbalsts atbalsttiesīgiem projektiem un projektu sagatavošanai pirms pieteikumu iesniegšanas būtu jāsniedz, izmantojot konsultāciju centru InvestEU, īpašu uzmanību pievēršot tādiem saņēmējiem, kuriem ir zemākas administratīvās spējas vai kuri atrodas mazāk attīstītos reģionos. Šādu atbalstu vajadzētu spēt piešķirt arī saskaņā ar citām Savienības programmām. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu efektīvu Mehānisma īstenošanu, var būt nepieciešams sniegt konsultatīvo atbalstu attiecībā uz projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu. Šāds atbalsts atbalsttiesīgiem projektiem un projektu sagatavošanai pirms pieteikumu iesniegšanas būtu jāsniedz, izmantojot konsultāciju centru InvestEU, īpašu uzmanību pievēršot tādiem saņēmējiem, kuriem ir zemākas administratīvās spējas vai kuri atrodas mazāk attīstītos reģionos. Šādu atbalstu vajadzētu spēt piešķirt arī saskaņā ar citām Savienības programmām.

| (23) | Lai izmērītu Mehānisma efektivitāti un tā spēju sasniegt savus mērķus un lai atbalstītu tā iespējamās pagarināšanas sagatavošanu laikposmam pēc 2027. gada, Komisijai būtu jāveic starpposma un galīgais izvērtējums, tostarp novērtējums par iespēju vajadzības gadījumā pieņemt noteikumus par ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumu, un izvērtējuma ziņojumi būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (12) 22. un 23. punktu, Mehānisms būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. |
| --- | --- |

(23)

Lai izmērītu Mehānisma efektivitāti un tā spēju sasniegt savus mērķus un lai atbalstītu tā iespējamās pagarināšanas sagatavošanu laikposmam pēc 2027. gada, Komisijai būtu jāveic starpposma un galīgais izvērtējums, tostarp novērtējums par iespēju vajadzības gadījumā pieņemt noteikumus par ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumu, un izvērtējuma ziņojumi būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (12) 22. un 23. punktu, Mehānisms būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma.

| (24) | Lai paātrinātu īstenošanu un nodrošinātu, ka resursi tiek izmantoti laikus, šajā regulā būtu jānosaka īpaši aizsardzības pasākumi, kas jāiekļauj dotācijas nolīgumos. Šajā nolūkā Komisijai, ievērojot proporcionalitātes principu, vajadzētu spēt samazināt vai izbeigt jebkādu Savienības atbalstu gadījumā, ja projekta īstenošanā nav vērojams nopietns progress. Mehānismam piemēro Finanšu regulu. Lai nodrošinātu konsekvenci Savienības finansējuma programmu īstenošanā, Finanšu regula būtu jāpiemēro dotācijas elementam un Mehānisma ietvaros paredzētajiem konsultatīvā atbalsta resursiem. |
| --- | --- |

(24)

Lai paātrinātu īstenošanu un nodrošinātu, ka resursi tiek izmantoti laikus, šajā regulā būtu jānosaka īpaši aizsardzības pasākumi, kas jāiekļauj dotācijas nolīgumos. Šajā nolūkā Komisijai, ievērojot proporcionalitātes principu, vajadzētu spēt samazināt vai izbeigt jebkādu Savienības atbalstu gadījumā, ja projekta īstenošanā nav vērojams nopietns progress. Mehānismam piemēro Finanšu regulu. Lai nodrošinātu konsekvenci Savienības finansējuma programmu īstenošanā, Finanšu regula būtu jāpiemēro dotācijas elementam un Mehānisma ietvaros paredzētajiem konsultatīvā atbalsta resursiem.

| (25) | Saskaņā ar Finanšu regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (14), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) un (ES) 2017/1939 (16) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp ar pārkāpumu, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu interesēm, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Finanšu regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (14), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) un (ES) 2017/1939 (16) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp ar pārkāpumu, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu interesēm, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (26) | Lai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz galvenajiem snieguma rādītājiem, ar ko uzrauga Mehānisma īstenošanu un progresu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, varētu rīkot atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(26)

Lai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz galvenajiem snieguma rādītājiem, ar ko uzrauga Mehānisma īstenošanu un progresu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, varētu rīkot atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (27) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz darba programmām un nosacījumiem un procedūrām tādu finanšu partneru atlasei, kas nav EIB. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18). |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz darba programmām un nosacījumiem un procedūrām tādu finanšu partneru atlasei, kas nav EIB. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18).

| (28) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ar publisko investīciju izmantošanu palīdzēt teritorijām, kuras vissmagāk skar pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, risinot attiecīgās attīstības vajadzības, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo publiskā sektora struktūrām ir grūti atbalstīt investīcijas, kas nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas, bet, tādēļ ka ir vajadzīgs saskanīgas īstenošanas satvars tiešā pārvaldībā, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ar publisko investīciju izmantošanu palīdzēt teritorijām, kuras vissmagāk skar pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, risinot attiecīgās attīstības vajadzības, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo publiskā sektora struktūrām ir grūti atbalstīt investīcijas, kas nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas, bet, tādēļ ka ir vajadzīgs saskanīgas īstenošanas satvars tiešā pārvaldībā, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Ar šo regulu izveido publiskā sektora aizdevumu mehānismu (“Mehānisms”) 2021.–2027. gada DFS laikposmam, lai atbalstītu publiskā sektora struktūras, apvienojot dotācijas no Savienības budžeta ar finanšu partneru piešķirtiem aizdevumiem, un nosaka Mehānisma mērķus. Tajā ir paredzēti noteikumi attiecībā uz šā Mehānisma ietvaros sniegtā Savienības atbalsta dotācijas elementu, jo īpaši aptverot tā budžetu, Savienības atbalsta veidus un atbilstības noteikumus.

Mehānisms sniedz atbalstu, lai palīdzētu tām Savienības teritorijām, kuras saskaras ar nopietnām sociālajām, ekonomiskajām un vidiskajām problēmām, ko izraisa pārkārtošanās virzībā uz Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāju un mērķi līdz 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “administratīvs nolīgums” ir tiesību instruments, ar ko izveido sadarbības satvaru starp Komisiju un finanšu partneriem, nosakot attiecīgos uzdevumus un pienākumus Mehānisma īstenošanā saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

1)

“administratīvs nolīgums” ir tiesību instruments, ar ko izveido sadarbības satvaru starp Komisiju un finanšu partneriem, nosakot attiecīgos uzdevumus un pienākumus Mehānisma īstenošanā saskaņā ar šo regulu;

| 2) | “saņēmējs” ir tiesību subjekts, kas kādā dalībvalstī ir iedibināts kā publisko tiesību subjekts vai iedibināts kā privāttiesību struktūra, kurai uzticēts sabiedrisko pakalpojumu uzdevums un ar kuru Komisija Mehānisma ietvaros ir parakstījusi dotācijas nolīgumu; |
| --- | --- |

2)

“saņēmējs” ir tiesību subjekts, kas kādā dalībvalstī ir iedibināts kā publisko tiesību subjekts vai iedibināts kā privāttiesību struktūra, kurai uzticēts sabiedrisko pakalpojumu uzdevums un ar kuru Komisija Mehānisma ietvaros ir parakstījusi dotācijas nolīgumu;

| 3) | “finanšu partneri” ir EIB vai citas starptautiskas finanšu iestādes, valsts attīstību veicinošas bankas un finanšu iestādes, tostarp privātas finanšu iestādes, ar kurām Komisija paraksta administratīvu nolīgumu par sadarbību Mehānisma ietvaros; |
| --- | --- |

3)

“finanšu partneri” ir EIB vai citas starptautiskas finanšu iestādes, valsts attīstību veicinošas bankas un finanšu iestādes, tostarp privātas finanšu iestādes, ar kurām Komisija paraksta administratīvu nolīgumu par sadarbību Mehānisma ietvaros;

| 4) | “projekts” ir jebkāda finansiāli un tehniski neatkarīga darbība, kuru Komisija atzinusi par atbalsttiesīgu Savienības atbalstam Mehānisma ietvaros, ar kuru iecerēts veikt kādu nedalāmu uzdevumu ar precīzu ekonomisko vai tehnisko raksturu un kurai ir iepriekš noteikts mērķis un konkrēts laikposms, kurā tā jāīsteno un jāpabeidz; |
| --- | --- |

4)

“projekts” ir jebkāda finansiāli un tehniski neatkarīga darbība, kuru Komisija atzinusi par atbalsttiesīgu Savienības atbalstam Mehānisma ietvaros, ar kuru iecerēts veikt kādu nedalāmu uzdevumu ar precīzu ekonomisko vai tehnisko raksturu un kurai ir iepriekš noteikts mērķis un konkrēts laikposms, kurā tā jāīsteno un jāpabeidz;

| 5) | “taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns” ir plāns, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1056 11. pantu un ko apstiprinājusi Komisija; |
| --- | --- |

5)

“taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns” ir plāns, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1056 11. pantu un ko apstiprinājusi Komisija;

| 6) | “aizdevuma shēma” ir aizdevums, ko saņēmējam piešķīruši finanšu partneri, lai Mehānisma ietvaros finansētu vairāku iepriekš noteiktu projektu kopumu; |
| --- | --- |

6)

“aizdevuma shēma” ir aizdevums, ko saņēmējam piešķīruši finanšu partneri, lai Mehānisma ietvaros finansētu vairāku iepriekš noteiktu projektu kopumu;

| 7) | “mazāk attīstīts reģions” ir mazāk attīstīts reģions, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 108. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

7)

“mazāk attīstīts reģions” ir mazāk attīstīts reģions, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 108. panta 2. punktā.

3. pants

Mērķi

1.   Mehānisma vispārīgais mērķis ir risināt nopietnas sociālās, ekonomiskās un vidiskās problēmas, ko izraisa pārkārtošanās virzībā uz Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājiem un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam Savienībā sasniegt klimatneitralitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119, lai palīdzētu tām Savienības teritorijām, kas apzinātas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos.

2.   Mehānisma konkrētais mērķis ir palielināt publiskā sektora investīcijas, kas apmierina taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos apzināto reģionu attīstības vajadzības, atvieglojot tādu projektu finansēšanu, kuri nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas, lai izvairītos no tā, ka tiek aizstāts potenciāls atbalsts un investīcijas no alternatīviem resursiem.

3.   Tiecoties sasniegt 2. punktā minēto konkrēto mērķi, šīs regulas nolūks ir arī vajadzības gadījumā nodrošināt, ka tiek sniegts konsultatīvais atbalsts atbalsttiesīgu projektu sagatavošanai, izstrādei un īstenošanai, tostarp atbalsts projektu sagatavošanai pirms pieteikuma iesniegšanas. Šādu konsultatīvo atbalstu sniedz saskaņā ar noteikumiem un īstenošanas metodēm attiecībā uz konsultāciju centru InvestEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (es) 2021/523 (19) 25. pantu.

4. pants

Horizontālie principi

1.   Visā atbalsttiesīgo projektu sagatavošanas, izvērtēšanas, īstenošanas un uzraudzības laikā attiecīgā gadījumā nodrošina pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un jo īpaši dzimumu līdztiesības ievērošanu.

2.   Saņēmēji un Komisija visā Mehānisma īstenošanas laikā novērš jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visā atbalsttiesīgo projektu sagatavošanas un īstenošanas laikā attiecīgā gadījumā jo īpaši ņem vērā piekļūstamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti.

3.   Mehānisma mērķus īsteno saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Eiropas sociālo tiesību pīlāru, principu “piesārņotājs maksā”, Parīzes nolīgumu un principu “nenodari būtisku kaitējumu”.

5. pants

Budžets

1.   Neskarot papildu resursus, kas Savienības budžetā iedalīti laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, Mehānisma dotācijas elementu finansē no:

| a) | Savienības budžeta resursiem 250 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās; un |
| --- | --- |

a)

Savienības budžeta resursiem 250 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās; un

| b) | piešķirtajiem ieņēmumiem, kas minēti 2. punktā, ne vairāk kā 1 275 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās. |
| --- | --- |

b)

piešķirtajiem ieņēmumiem, kas minēti 2. punktā, ne vairāk kā 1 275 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās.

2.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos piešķirtos resursus veido atmaksājumi no finanšu instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar šīs regulas I pielikumā minētajām programmām, nepārsniedzot 275 000 000 EUR, un no ar Regulu (ES) 2015/1017 izveidotā ES galvojuma uzkrājuma pārpalikuma, nepārsniedzot 1 000 000 000 EUR.

3.   Šā panta 1. punktā minētos resursus un piešķirtos resursus var papildināt ar finanšu iemaksām no dalībvalstīm, no trešām valstīm un no struktūrām, kas nav struktūras, kuras izveidotas ar LESD vai Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu. Minētās finanšu iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nozīmē.

4.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunkta, resursi, kas gūti no šā panta 2. punktā minētajiem atmaksājumiem, veido ārējos piešķirtos ieņēmumus Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nozīmē. Atkāpjoties no Finanšu regulas 213. panta 4. punkta a) apakšpunkta, resursi, kas gūti no šā panta 2. punktā minētā ES galvojuma uzkrājuma pārpalikuma, veido ārējos piešķirtos ieņēmumus Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nozīmē.

5.   Summu, kas nepārsniedz 2 % no 1. punktā minētajiem resursiem, var izmantot tehniskai un administratīvai palīdzībai Mehānisma īstenošanā, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp attiecībā uz uzņēmumu informācijas un tehnoloģiju sistēmām, kā arī finanšu partneru administratīvajiem izdevumiem un maksām.

6.   Resursus maksimāli 35 000 000 EUR apmērā, kas iekļauti 1. punktā minētajos resursos, sniedz 3. panta 3. punktā noteiktajām darbībām, un no šiem resursiem ar vismaz 10 000 000 EUR sniedz atbalstu saņēmēju administratīvajām spējām, jo īpaši mazāk attīstītajos reģionos.

7.   Budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem.

II NODAĻA

SAVIENĪBAS ATBALSTS

6. pants

Savienības atbalsta veidi un īstenošanas metodes

1.   Mehānisma ietvaros sniegto Savienības atbalstu sniedz dotāciju veidā saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

2.   Mehānisma ietvaros sniegto Savienības atbalstu īsteno tiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulu.

7. pants

Resursu pieejamība

1.   Šīs regulas 5. panta 1. un 3. punktā minētos resursus pēc 5. panta 5. punktā minētajiem tehniskajiem un administratīvajiem izdevumiem paredzētā uzkrājuma atskaitīšanas izmanto projektu finansēšanai saskaņā ar 2. un 3. punktu.

2.   Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas, ievērojot ne vēlāk kā 2025. gada 31. decembrī publicētos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, Savienības atbalsts, kurš piešķirts atbalsttiesīgiem projektiem kādā dalībvalstī, nepārsniedz nacionālās daļas, kas noteiktas Regulas (ES) 2021/1056 I pielikumā.

3.   Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas, ievērojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kuri publicēti no 2026. gada 1. janvāra, atbalsttiesīgiem projektiem piešķirto Savienības atbalstu sniedz bez jebkādām iepriekš piešķirtām nacionālajām daļām un saskaņā ar konkurences principu Savienības līmenī, līdz ir izsmelti atlikušie resursi. Piešķirot šādas dotācijas, ņem vērā vajadzību nodrošināt investīciju prognozējamību un reģionālās konverģences veicināšanu, īpašu uzmanību pievēršot mazāk attīstītiem reģioniem saskaņā ar 14. panta 2. punktā paredzētajiem piešķiršanas kritērijiem.

8. pants

Administratīvi nolīgumi ar finanšu partneriem

Pirms Mehānisma īstenošanas ar finanšu partneri Komisija ar finanšu partneri paraksta administratīvu nolīgumu. Nolīgumā nosaka katras nolīguma puses attiecīgās tiesības un pienākumus, tostarp revīzijas un komunikācijas kārtību, tostarp jo īpaši pienākumu publicēt informāciju par katru projektu, ko finansē ar Mehānismu, un aizdevumu shēmu darbības jomu.

III NODAĻA

ATBILSTĪBA

9. pants

Atbalsttiesīgie projekti

1.   Mehānisma ietvaros Savienības atbalstu ir tiesīgi saņemt tikai projekti, kas palīdz sasniegt 3. pantā noteiktos mērķus un kas atbilst visiem turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem:

| a) | projekti rada izmērāmu ietekmi un vajadzības gadījumā ietver iznākuma rādītājus tādu nopietnu sociālu, ekonomisku un vidisku problēmu risināšanā, ko izraisa pārkārtošanās virzībā uz Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājiem un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam Savienībā panākt klimatneitralitāti, un dod labumu taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā minētām teritorijām, pat ja projekti neatrodas minētajās teritorijās; |
| --- | --- |

a)

projekti rada izmērāmu ietekmi un vajadzības gadījumā ietver iznākuma rādītājus tādu nopietnu sociālu, ekonomisku un vidisku problēmu risināšanā, ko izraisa pārkārtošanās virzībā uz Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājiem un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam Savienībā panākt klimatneitralitāti, un dod labumu taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā minētām teritorijām, pat ja projekti neatrodas minētajās teritorijās;

| b) | projekti nesaņem atbalstu no jebkādām citām Savienības programmām; |
| --- | --- |

b)

projekti nesaņem atbalstu no jebkādām citām Savienības programmām;

| c) | projekti saņem finanšu partnera sniegtu aizdevumu Mehānisma ietvaros; un |
| --- | --- |

c)

projekti saņem finanšu partnera sniegtu aizdevumu Mehānisma ietvaros; un

| d) | projekti nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas, lai izvairītos no tā, ka tiek aizstāts potenciāls atbalsts un investīcijas no alternatīviem resursiem. |
| --- | --- |

d)

projekti nerada pietiekamas ieņēmumu plūsmas, ar ko segt to investīciju izmaksas, lai izvairītos no tā, ka tiek aizstāts potenciāls atbalsts un investīcijas no alternatīviem resursiem.

2.   Atkāpjoties no1. punkta b) apakšpunkta, projekti, kas saņem Savienības atbalstu Mehānisma ietvaros, to sagatavošanai, izstrādei un īstenošanai var saņemt arī konsultatīvo un tehniskās palīdzības atbalstu no citām Savienības programmām.

3.   No Mehānisma neatbalsta darbības, kas ir izslēgtas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1056 9. pantu.

10. pants

Atbalsttiesīgās personas un subjekti

Neatkarīgi no Finanšu regulas 197. pantā minētajiem kritērijiem kā potenciāli saņēmēji saskaņā ar šo Regulu ir tiesīgi pieteikties tikai tiesību subjekti, kas kādā dalībvalstī ir iedibināti kā publisko tiesību subjekti vai iedibināti kā privāttiesību struktūras, kurām uzticēts sabiedrisko pakalpojumu uzdevums.

IV NODAĻA

DOTĀCIJAS

11. pants

Dotācijas

1.   Dotācijas piešķir kā finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar Finanšu regulas 125. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

2.   Dotācijas summa nepārsniedz 15 % no aizdevuma summas, ko Mehānisma ietvaros sniedz finanšu partneris. Attiecībā uz projektiem, kas atrodas mazāk attīstīto reģionu teritorijās, dotācijas summa nepārsniedz 25 % no aizdevuma summas, ko Mehānisma ietvaros sniedz finanšu partneris.

3.   Piešķirtās dotācijas maksājumus var sadalīt vairākās iemaksās, kas piesaistītas īstenošanas progresam, kā noteikts dotācijas nolīgumā.

12. pants

Dotāciju samazināšana vai izbeigšana

1.   Papildus Finanšu regulas 131. panta 4. punktā minētajiem iemesliem pēc apspriešanās ar finanšu partneri Komisija var samazināt dotācijas summu vai izbeigt dotācijas nolīgumu, ja divu gadu laikā no dotācijas nolīguma parakstīšanas datuma nav parakstīts ekonomiski nozīmīgākais piegādes līgums, būvdarbu līgums vai pakalpojumu līgums un dotācijas nolīgumā ir paredzēts slēgt šādu līgumu.

2.   Ja Savienības atbalsts tiek apvienots ar aizdevumu shēmām vai ja piegādes līgumu, būvdarbu līgumu vai pakalpojumu līgumu slēgt nav paredzēts, 1. punktu nepiemēro.

Šādos gadījumos pēc apspriešanās ar finanšu partneri Komisija var samazināt dotācijas summu vai izbeigt dotācijas nolīgumu un atgūt jebkādas saistītas izmaksātās summas saskaņā ar dotācijas nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

V NODAĻA

KONSULTATĪVĀ ATBALSTA PAKALPOJUMI

13. pants

Konsultatīvā atbalsta pakalpojumi

1.   Konsultatīvo atbalstu saskaņā ar šo regulu īsteno netiešā pārvaldībā saskaņā ar noteikumiem un īstenošanas metodēm attiecībā uz konsultāciju centru InvestEU.

2.   Darbības, kas vajadzīgas, lai atbalstītu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu, ir tiesīgas saņemt konsultatīvo atbalstu un tiek finansētas saskaņā ar 5. panta 6. punktu.

VI NODAĻA

PLĀNOŠANA, UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

14. pants

Darba programmas

1.   Mehānismu īsteno ar darba programmām, kas izveidotas saskaņā ar Finanšu regulas 110. pantu.

2.   Darba programmās iekļauj piešķiršanas kritērijus, ko piemēro ikreiz, kad kopējais pieprasītais dotāciju atbalsts atbalsttiesīgiem projektiem pārsniegtu pieejamos resursus. Šajos kritērijos attiecīgā gadījumā ietver prioritāti:

| a) | projektiem, kurus veicina saņēmēji, kas atrodas mazāk attīstītos reģionos; |
| --- | --- |

a)

projektiem, kurus veicina saņēmēji, kas atrodas mazāk attīstītos reģionos;

| b) | projektiem, kuri tiešā veidā palīdz sasniegt Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājus un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam savienībā sasniegt klimatneitralitāti; un |
| --- | --- |

b)

projektiem, kuri tiešā veidā palīdz sasniegt Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājus un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam savienībā sasniegt klimatneitralitāti; un

| c) | projektiem, kurus veicina saņēmēji, kas ir pieņēmuši dekarbonizācijas plānus. |
| --- | --- |

c)

projektiem, kurus veicina saņēmēji, kas ir pieņēmuši dekarbonizācijas plānus.

3.   Komisija darba programmas pieņem ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 20. pantā.

15. pants

Tādu finanšu partneru atlase, kas nav EIB

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem izklāsta nosacījumus un procedūras tādu finanšu partneru atlasei, kas nav EIB. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 20. pantā.

2.   Nosacījumi tādu finanšu partneru atlasei, kas nav EIB, atspoguļo Mehānisma mērķus.

3.   Atlasot finanšu partnerus, Komisija jo īpaši ņem vērā potenciālo finanšu partneru spējas:

| a) | nodrošināt, ka to aizdevumu politika atbilst Savienības vides un sociālajiem standartiem, Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājiem un mērķim līdz 2050. gadam Savienībā sasniegt klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, ka to aizdevumu politika atbilst Savienības vides un sociālajiem standartiem, Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājiem un mērķim līdz 2050. gadam Savienībā sasniegt klimatneitralitāti;

| b) | sniegt pietiekamus pašu resursus, lai maksimāli palielinātu Savienības dotācijas ietekmi; |
| --- | --- |

b)

sniegt pietiekamus pašu resursus, lai maksimāli palielinātu Savienības dotācijas ietekmi;

| c) | nodrošināt pienācīgu Mehānisma ģeogrāfisko pārklājumu un ļaut finansēt atsevišķus mazākus projektus; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt pienācīgu Mehānisma ģeogrāfisko pārklājumu un ļaut finansēt atsevišķus mazākus projektus;

| d) | pilnībā īstenot Finanšu regulas 155. panta 2. un 3. punktā noteiktās prasības attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un jurisdikcijām, kas nesadarbojas; |
| --- | --- |

d)

pilnībā īstenot Finanšu regulas 155. panta 2. un 3. punktā noteiktās prasības attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un jurisdikcijām, kas nesadarbojas;

| e) | nodrošināt pārredzamību un atbilstīgu pamanāmību attiecībā uz katru Mehānisma ietvaros finansēto projektu. |
| --- | --- |

e)

nodrošināt pārredzamību un atbilstīgu pamanāmību attiecībā uz katru Mehānisma ietvaros finansēto projektu.

4.   Komisija publicē sarakstu ar finanšu partneriem, kas atlasīti saskaņā ar šo pantu.

16. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Galvenie snieguma rādītāji Mehānisma īstenošanas un tā progresa uzraudzībai attiecībā uz 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanu ir noteikti II pielikumā.

2.   Snieguma ziņošanas sistēma nodrošina, ka ar 1. punktā minētajiem rādītājiem saistītie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Saņēmēji un finanšu partneri attiecīgi saskaņā ar dotāciju un administratīvajiem nolīgumiem sniedz Komisijai ar minētajiem rādītājiem saistītos datus.

3.   Līdz katra kalendārā gada 31. oktobrim, sākot ar 2022. gadu, Komisija izdod ziņojumu par Mehānisma īstenošanu. Minētajā ziņojumā sniedz informāciju par Mehānisma īstenošanas pakāpi attiecībā uz tā mērķiem, nosacījumiem un snieguma rādītājiem.

4.   Ja 17. panta 2. punktā minētajā starpposma izvērtējuma ziņojumā konstatē, ka II pielikumā noteiktie rādītāji neļauj pienācīgi novērtēt Mehānismu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19. pantu, lai grozītu II pielikumā noteiktos galvenos snieguma rādītājus.

17. pants

Izvērtēšana

1.   Izvērtējumus par mehānisma īstenošanu un tā spēju sasniegt 3. pantā noteiktos mērķus veic pietiekami laicīgi, lai varētu atbilstoši rīkoties.

2.   Starpposma izvērtējumu veic līdz 2025. gada 30. jūnijam, un par šo starpposma izvērtējumu iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Starpposma izvērtējumā jo īpaši novērtē:

| a) | to, kādā mērā Mehānisma ietvaros sniegtais Savienības atbalsts ir palīdzējis risināt to teritoriju vajadzības, kurās tiek īstenoti taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni; |
| --- | --- |

a)

to, kādā mērā Mehānisma ietvaros sniegtais Savienības atbalsts ir palīdzējis risināt to teritoriju vajadzības, kurās tiek īstenoti taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni;

| b) | to, kā ir ņemti vērā 4. pantā minētie horizontālie principi; |
| --- | --- |

b)

to, kā ir ņemti vērā 4. pantā minētie horizontālie principi;

| c) | vajadzību veikt ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumu; |
| --- | --- |

c)

vajadzību veikt ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumu;

| d) | 9. pantā noteikto atbilstības nosacījumu piemērošanu un to, kā ir piemēroti pamanāmības pienākumi; |
| --- | --- |

d)

9. pantā noteikto atbilstības nosacījumu piemērošanu un to, kā ir piemēroti pamanāmības pienākumi;

| e) | to, kādā mērā Mehānisms ir palīdzējis sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (20) 9. pantā noteiktos vides mērķus, ņemot vērā piemērojamos pārbaudes kritērijus, kas paredzēti minētajā regulā. |
| --- | --- |

e)

to, kādā mērā Mehānisms ir palīdzējis sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (20) 9. pantā noteiktos vides mērķus, ņemot vērā piemērojamos pārbaudes kritērijus, kas paredzēti minētajā regulā.

Starpposma izvērtējuma ziņojumam var pievienot tiesību akta priekšlikumu, kurā jo īpaši ņem vērā atbilstības nosacījumu iespējamos pielāgojumus.

3.   Īstenošanas perioda beigās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2031. gada 31. decembrī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei galīgo izvērtējuma ziņojumu par Mehānisma rezultātiem un ilgtermiņa ietekmi, kurā novērtē arī 2. punktā noteiktos jautājumus.

18. pants

Revīzijas

1.   Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, arī tādu personu vai subjektu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Mehānisma ietvaros sniegtā Savienības atbalsta izmantošanu.

2.   Saņēmēji un finanšu partneri saskaņā ar saviem attiecīgajiem dotāciju un administratīvajiem nolīgumiem Komisijai un jebkuriem norīkotiem revidentiem sniedz visus pieejamos dokumentus, kas tiem ir nepieciešami, lai veiktu to revīzijas uzdevumus.

3.   Saskaņā ar šo regulu īstenoto darbību ārējo revīziju attiecībā uz Mehānisma ietvaros sniegtā Savienības atbalsta izmantošanu veic Revīzijas palāta saskaņā ar LESD 287. pantu. Šajā nolūkā Revīzijas palātai pēc tās pieprasījuma saskaņā ar LESD 287. panta 3. punktu piešķir piekļuvi visiem dokumentiem vai informācijai, kas vajadzīgi, lai tā varētu veikt revīzijas uzdevumus, tostarp visai informācijai par pieteikumu izvērtējumiem un to rezultātiem.

19. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 16. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 16. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 16. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

20. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2021/1060 115. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

VII NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

Informācija, komunikācija un pamanāmība

1.   Saņēmēji un finanšu partneri nodrošina Mehānisma ietvaros sniegtā Savienības atbalsta pamanāmību, jo īpaši, kad tiek popularizēti projekti un to rezultāti, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju.

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Mehānismu, finansētajiem projektiem un minēto projektu rezultātiem. Tas jo īpaši ietver dalībvalstu informēšanu par Komisijas nodomu atvērt Mehānismu tādiem finanšu partneriem, kas nav EIB, un dalībvalstu informēšanu par publicētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā arī informētības veicināšanu par saņēmējiem sniegto tehnisko un administratīvo atbalstu. Mehānismam piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu komunikāciju, ciktāl tās attiecas uz 3. pantā noteiktajiem mērķiem. Komisija publicē un regulāri atjaunina Mehānisma ietvaros finansēto projektu sarakstu.

22. pants

Pārejas noteikumi

Lai varētu pārvaldīt darbības, kas līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, vajadzības gadījumā apropriācijas 5. panta 5. punktā paredzēto izmaksu segšanai var iekļaut budžetā pēc 2027. gada.

23. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 14. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā–

Priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 373, 4.11.2020., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 429, 11.12.2020., 240. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 12. jūlija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

7

(8)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

9

(10)  
  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

11

(12)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

13

OLAF

(14)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

16

EPPO

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (es) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

19

InvestEU

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

20

---

I PIELIKUMS

Finanšu instrumenti, no kuriem var izmantot atmaksāšanu Mehānismam

A.   Kapitāla vērtspapīru instrumenti:

| — | Eiropas Tehnoloģiju mehānisms (ETM98): Padomes Lēmums 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem saistībā ar finansiālo palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir novatoriski un rada darba vietas – izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas Tehnoloģiju mehānisms (ETM98): Padomes Lēmums 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem saistībā ar finansiālo palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir novatoriski un rada darba vietas – izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.),

| — | TTP: Komisijas lēmums, ar kuru pieņem Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta lēmumu par papildu finansējumu 2007. gadam attiecībā uz darbību finansēšanu pasākumu virzienam “Iekšējais preču tirgus un nozaru politika” un Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta pamatlēmumu par finansējumu sagatavošanās darbībai “Eiropas Savienības nozīme globalizētajā pasaulē” un četriem pilotprojektiem “
  Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, “Pasākumi sadarbības un partnerības veicināšanai starp mikrouzņēmumiem un MVU”, “Tehnoloģiju pārnese” un “Eiropas izcilie galamērķi” (C(2007) 531), |
| --- | --- |

—

TTP: Komisijas lēmums, ar kuru pieņem Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta lēmumu par papildu finansējumu 2007. gadam attiecībā uz darbību finansēšanu pasākumu virzienam “Iekšējais preču tirgus un nozaru politika” un Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta pamatlēmumu par finansējumu sagatavošanās darbībai “Eiropas Savienības nozīme globalizētajā pasaulē” un četriem pilotprojektiem “
  Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, “Pasākumi sadarbības un partnerības veicināšanai starp mikrouzņēmumiem un MVU”, “Tehnoloģiju pārnese” un “Eiropas izcilie galamērķi” (C(2007) 531),

| — | Eiropas Tehnoloģiju mehānisms (ETM01): Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001–2005) (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas Tehnoloģiju mehānisms (ETM01): Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001–2005) (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.),

| — | Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms (GIF): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.), |
| --- | --- |

—

Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms (GIF): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.),

| — | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.),

| — | COSME kapitāla instruments izaugsmei (COSME EFG): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.); |
| --- | --- |

—

COSME kapitāla instruments izaugsmei (COSME EFG): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.);

| — | InnovFin kapitāla mehānisms:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin kapitāla mehānisms:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.),

| — | Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.); |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.);

| — | EaSI spēju veidošanas investīciju logs: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“
  EaSI
  ”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.). |
| --- | --- |

—

EaSI spēju veidošanas investīciju logs: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“
  EaSI
  ”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.).

B.   Garantiju instrumenti:

| — | MVU garantiju mehānisms ‘98 (MVUG98): Padomes Lēmums 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem saistībā ar finansiālo palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir novatoriski un rada darba vietas – izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.), |
| --- | --- |

—

MVU garantiju mehānisms ‘98 (MVUG98): Padomes Lēmums 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem saistībā ar finansiālo palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir novatoriski un rada darba vietas – izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.),

| — | MVU garantiju mehānisms ‘01 (MVUG01): Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001–2005) (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.), |
| --- | --- |

—

MVU garantiju mehānisms ‘01 (MVUG01): Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001–2005) (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.),

| — | MVU garantiju mehānisms ‘07 (MVUG07): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.), |
| --- | --- |

—

MVU garantiju mehānisms ‘07 (MVUG07): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.),

| — | Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments – garantija (EPMI-G): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 283/2010/ES (2010. gada 25. marts), ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments – garantija (EPMI-G): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 283/2010/ES (2010. gada 25. marts), ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp.),

| — | riska dalīšanas instrumenti:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) Komisijas deklarācija (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

riska dalīšanas instrumenti:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) Komisijas deklarācija (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.),

| — | Padomes Lēmums 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu Sadarbība, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.), |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu Sadarbība, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.),

| — | Padomes Lēmums 2006/974/EK (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu Spējas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.); |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2006/974/EK (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu Spējas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.);

| — | EaSI-Garantija: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“
  EaSI
  ”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.), |
| --- | --- |

—

EaSI-Garantija: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“
  EaSI
  ”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.),

| — | COSME aizdevumu garantiju mehānisms (COSME AGM): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.); |
| --- | --- |

—

COSME aizdevumu garantiju mehānisms (COSME AGM): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.);

| — | InnovFin parāda instrumenti:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin parāda instrumenti:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.),

| — | Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.); |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.);

| — | Kultūras un radošo nozaru garantiju mehānisms (CCS-GF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.), |
| --- | --- |

—

Kultūras un radošo nozaru garantiju mehānisms (CCS-GF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.),

| — | Studentu aizdevumu garantijas instruments (SLGF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “
  Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.), |
| --- | --- |

—

Studentu aizdevumu garantijas instruments (SLGF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “
  Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.),

| — | Energoefektivitātes privātais finansējums (PF4EE): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.). |
| --- | --- |

—

Energoefektivitātes privātais finansējums (PF4EE): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

C.   Riska dalīšanas instrumenti:

| — | InnovFin:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.);

| — | Eiropas infrastruktūras savienošanas parāda instruments (EISI PI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas parāda instruments (EISI PI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.),

| — | Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms (NCFF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.). |
| --- | --- |

—

Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms (NCFF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

D.   Specializēti ieguldījumu instrumenti:

| — | Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments – kopieguldījumu fondi – īpaši ieguldījumu fondi (EPMI FCP-FIS): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 283/2010/ES (2010. gada 25. marts), ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments – kopieguldījumu fondi – īpaši ieguldījumu fondi (EPMI FCP-FIS): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 283/2010/ES (2010. gada 25. marts), ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp.),

| — | Marguerite:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 680/2007 (2007. gada 20. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 680/2007 (2007. gada 20. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.),

| — | Komisijas Lēmums C(2010) 941 (2010. gada 25. februāris) par Eiropas Savienības līdzdalību 2020. gada Eiropas Fondā enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai (fonds “
  Marguerite
  ”); |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums C(2010) 941 (2010. gada 25. februāris) par Eiropas Savienības līdzdalību 2020. gada Eiropas Fondā enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai (fonds “
  Marguerite
  ”);

| — | Eiropas Energoefektivitātes fonds (EEEF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2010 (2010. gada 15. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (OV L 346, 30.12.2010., 5. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Energoefektivitātes fonds (EEEF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2010 (2010. gada 15. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (OV L 346, 30.12.2010., 5. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Galvenie snieguma rādītāji
   (1)

1.

Piešķirto dotāciju apmērs

2.

| 2.1. | Atsevišķie aizdevumi |
| --- | --- |

2.1.

Atsevišķie aizdevumi

| 2.2. | Aizdevumu shēmas |
| --- | --- |

2.2.

Aizdevumu shēmas

3.

| 3.1. | Piesaistītā privātā finansējuma apmērs |
| --- | --- |

3.1.

Piesaistītā privātā finansējuma apmērs

| 3.2. | Piesaistītā publiskā finansējuma apmērs |
| --- | --- |

3.2.

Piesaistītā publiskā finansējuma apmērs

4.

| 4.1. | Valstīm |
| --- | --- |

4.1.

Valstīm

| 4.2. | NUTS 2 reģioniem |
| --- | --- |

4.2.

NUTS 2 reģioniem

| 4.3. | Atbalstītajām taisnīgas pārkārtošanās teritorijām |
| --- | --- |

4.3.

Atbalstītajām taisnīgas pārkārtošanās teritorijām

5.

To projektu skaits, kas saņem finansējumu Mehānisma ietvaros

6.

| 6.1. | Transports |
| --- | --- |

6.1.

Transports

| 6.2. | Sociālā infrastruktūra |
| --- | --- |

6.2.

Sociālā infrastruktūra

| 6.3. | Sabiedriskie pakalpojumi (ūdens, notekūdeņi, centralizēta siltumapgāde, enerģētika, atkritumu apsaimniekošana) |
| --- | --- |

6.3.

Sabiedriskie pakalpojumi (ūdens, notekūdeņi, centralizēta siltumapgāde, enerģētika, atkritumu apsaimniekošana)

| 6.4. | Tiešs atbalsts pārkārtošanās uz klimatneitralitāti atvieglošanai (atjaunojamo energoresursu enerģija, dekarbonizācija, energoefektivitāte) |
| --- | --- |

6.4.

Tiešs atbalsts pārkārtošanās uz klimatneitralitāti atvieglošanai (atjaunojamo energoresursu enerģija, dekarbonizācija, energoefektivitāte)

| 6.5. | Vidiskie mērķi |
| --- | --- |

6.5.

Vidiskie mērķi

| 6.6. | Pilsētu infrastruktūra un mājokļi |
| --- | --- |

6.6.

Pilsētu infrastruktūra un mājokļi

| 6.7. | Citi |
| --- | --- |

6.7.

Citi

7.

Siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumi (attiecīgā gadījumā)

8.

Darbvietu radīšana (attiecīgā gadījumā)

---

(1)  Visus rādītājus attiecīgā gadījumā iedala pa reģioniem. Visus persondatus attiecīgā gadījumā norāda sadalījumā pa dzimumiem.

1

---

| 30.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 274/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 274/20

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1230

(2021. gada 14. jūlijs)

par pārrobežu maksājumiem Savienībā

(kodifikācija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (4) ir vairākas reizes būtiski grozīta (5). Skaidrības labad un praktisku apsvērumu dēļ minētā regula būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (4) ir vairākas reizes būtiski grozīta (5). Skaidrības labad un praktisku apsvērumu dēļ minētā regula būtu jākodificē.

| (2) | Iekšējā tirgus pareizai darbībai un lai atvieglotu pārrobežu tirdzniecību Savienībā, ir svarīgi, lai maksa par pārrobežu maksājumiem euro būtu tāda pati kā par atbilstošiem maksājumiem dalībvalsts iekšienē. |
| --- | --- |

(2)

Iekšējā tirgus pareizai darbībai un lai atvieglotu pārrobežu tirdzniecību Savienībā, ir svarīgi, lai maksa par pārrobežu maksājumiem euro būtu tāda pati kā par atbilstošiem maksājumiem dalībvalsts iekšienē.

| (3) | Nav ieteicams piemērot vienādas maksas principu attiecībā uz tādiem maksājumu instrumentiem, kuriem galvenokārt vai tikai izmanto papīru, piemēram, čekiem, jo to būtības dēļ tos nav iespējams apstrādāt tikpat efektīvi kā elektroniskos maksājumus. |
| --- | --- |

(3)

Nav ieteicams piemērot vienādas maksas principu attiecībā uz tādiem maksājumu instrumentiem, kuriem galvenokārt vai tikai izmanto papīru, piemēram, čekiem, jo to būtības dēļ tos nav iespējams apstrādāt tikpat efektīvi kā elektroniskos maksājumus.

| (4) | Vienādas maksas princips būtu jāpiemēro maksājumiem, kuri uzsākti vai pabeigti papīra dokumenta formā vai skaidrā naudā, kurus elektroniski apstrādā maksājumu izpildes ķēdes garumā, izņemot čekus, kā arī visu veidu maksām, kas ir tieši vai netieši saistītas ar maksājumu darījumu, tostarp maksām, kas saistītas ar nolīgumu. Netiešas maksas ir maksas par pastāvīga maksājuma uzdevuma sagatavošanu vai nodevas par maksājuma kartes, debetkartes vai kredītkartes izmantošanu, kurām vajadzētu būt vienādām gan iekšzemes, gan pārrobežu maksājumu darījumiem Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Vienādas maksas princips būtu jāpiemēro maksājumiem, kuri uzsākti vai pabeigti papīra dokumenta formā vai skaidrā naudā, kurus elektroniski apstrādā maksājumu izpildes ķēdes garumā, izņemot čekus, kā arī visu veidu maksām, kas ir tieši vai netieši saistītas ar maksājumu darījumu, tostarp maksām, kas saistītas ar nolīgumu. Netiešas maksas ir maksas par pastāvīga maksājuma uzdevuma sagatavošanu vai nodevas par maksājuma kartes, debetkartes vai kredītkartes izmantošanu, kurām vajadzētu būt vienādām gan iekšzemes, gan pārrobežu maksājumu darījumiem Savienības teritorijā.

| (5) | Lai nepieļautu maksājumu tirgu sadrumstalotību, ir lietderīgi piemērot vienādas maksas principu. Šim nolūkam katrai pārrobežu maksājumu darījumu kategorijai būtu jānosaka atbilstošs iekšzemes maksājums ar tādām pašām vai ļoti līdzīgām iezīmēm kā attiecīgajam pārrobežu maksājumam. Tostarp vajadzētu būt iespējai izmantot šādus kritērijus, lai noteiktu iekšzemes maksājumu, kas atbilst pārrobežu maksājumam: maksājuma ierosināšanai, izpildei un pabeigšanai izmantotais veids, automatizācijas pakāpe, jebkāda maksājuma garantija, klienta statuss un saikne ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju vai izmantotais maksājuma instruments, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (6) 4. panta 14. punktā. Šo kritēriju kopumu nevajadzētu uzskatīt par izsmeļošu. |
| --- | --- |

(5)

Lai nepieļautu maksājumu tirgu sadrumstalotību, ir lietderīgi piemērot vienādas maksas principu. Šim nolūkam katrai pārrobežu maksājumu darījumu kategorijai būtu jānosaka atbilstošs iekšzemes maksājums ar tādām pašām vai ļoti līdzīgām iezīmēm kā attiecīgajam pārrobežu maksājumam. Tostarp vajadzētu būt iespējai izmantot šādus kritērijus, lai noteiktu iekšzemes maksājumu, kas atbilst pārrobežu maksājumam: maksājuma ierosināšanai, izpildei un pabeigšanai izmantotais veids, automatizācijas pakāpe, jebkāda maksājuma garantija, klienta statuss un saikne ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju vai izmantotais maksājuma instruments, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (6) 4. panta 14. punktā. Šo kritēriju kopumu nevajadzētu uzskatīt par izsmeļošu.

| (6) | Ja kompetentās iestādes uzskata par nepieciešamu, tām vajadzētu izdot vadlīnijas, lai noteiktu atbilstošos maksājumus. Komisijai, kurai nepieciešamības gadījumā palīdz Maksājumu komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/64/EK (7) 85. panta 1. punktu, vajadzētu sniegt piemērotus norādījumus un palīdzēt kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(6)

Ja kompetentās iestādes uzskata par nepieciešamu, tām vajadzētu izdot vadlīnijas, lai noteiktu atbilstošos maksājumus. Komisijai, kurai nepieciešamības gadījumā palīdz Maksājumu komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/64/EK (7) 85. panta 1. punktu, vajadzētu sniegt piemērotus norādījumus un palīdzēt kompetentajām iestādēm.

| (7) | Lai veicinātu iekšējā tirgus darbību un izvairītos no nevienlīdzībām starp maksājumu pakalpojumu lietotājiem eurozonā un dalībvalstīs, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecībā uz pārrobežu maksājumiem euro valūtā, ir nepieciešams nodrošināt, ka maksas par pārrobežu maksājumiem euro valūtā Savienībā tiek pielāgotas maksām par atbilstošiem iekšzemes maksājumiem tās dalībvalsts valūtā, kurā atrodas maksājumu pakalpojumu lietotāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs. Tiek uzskatīts, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas dalībvalstī, kurā tas sniedz pakalpojumus maksājumu pakalpojumu lietotājam. |
| --- | --- |

(7)

Lai veicinātu iekšējā tirgus darbību un izvairītos no nevienlīdzībām starp maksājumu pakalpojumu lietotājiem eurozonā un dalībvalstīs, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecībā uz pārrobežu maksājumiem euro valūtā, ir nepieciešams nodrošināt, ka maksas par pārrobežu maksājumiem euro valūtā Savienībā tiek pielāgotas maksām par atbilstošiem iekšzemes maksājumiem tās dalībvalsts valūtā, kurā atrodas maksājumu pakalpojumu lietotāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs. Tiek uzskatīts, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas dalībvalstī, kurā tas sniedz pakalpojumus maksājumu pakalpojumu lietotājam.

| (8) | Maksas par valūtas konvertēšanu veido ievērojamu daļu no izmaksām saistībā ar pārrobežu maksājumiem, kad maksātāja dalībvalstī un saņēmēja dalībvalstī izmanto dažādas valūtas. Direktīvas (ES) 2015/2366 45. pantā ir paredzēts, ka maksām un izmantotajam valūtas kursam ir jābūt pārredzamiem, minētās direktīvas 52. panta 3. punkts nosaka informēšanas prasības attiecībā uz pamatlīgumā iekļautajiem maksājumu darījumiem, un minētās direktīvas 59. panta 2. punkts nosaka informēšanas prasības pusēm, kuras piedāvā valūtas konvertēšanas pakalpojumus bankomātā vai tirdzniecības vietā. Ir nepieciešams paredzēt papildu pasākumus nolūkā aizsargāt patērētājus pret pārmērīgām maksām par valūtas konvertēšanas pakalpojumiem un nodrošināt, ka patērētājiem tiek sniegta informācija, kas viņiem vajadzīga, lai varētu izvēlēties labāko valūtas konvertēšanas variantu. |
| --- | --- |

(8)

Maksas par valūtas konvertēšanu veido ievērojamu daļu no izmaksām saistībā ar pārrobežu maksājumiem, kad maksātāja dalībvalstī un saņēmēja dalībvalstī izmanto dažādas valūtas. Direktīvas (ES) 2015/2366 45. pantā ir paredzēts, ka maksām un izmantotajam valūtas kursam ir jābūt pārredzamiem, minētās direktīvas 52. panta 3. punkts nosaka informēšanas prasības attiecībā uz pamatlīgumā iekļautajiem maksājumu darījumiem, un minētās direktīvas 59. panta 2. punkts nosaka informēšanas prasības pusēm, kuras piedāvā valūtas konvertēšanas pakalpojumus bankomātā vai tirdzniecības vietā. Ir nepieciešams paredzēt papildu pasākumus nolūkā aizsargāt patērētājus pret pārmērīgām maksām par valūtas konvertēšanas pakalpojumiem un nodrošināt, ka patērētājiem tiek sniegta informācija, kas viņiem vajadzīga, lai varētu izvēlēties labāko valūtas konvertēšanas variantu.

| (9) | Pasākumiem, kuri jāīsteno, vajadzētu būt piemērotiem, atbilstīgiem un izmaksu ziņā efektīviem. Tajā pašā laikā situācijās, kad maksātājam ir jāizvēlas no dažādām valūtas konvertēšanas iespējām bankomātā vai tirdzniecības vietā, sniegtajai informācijai būtu jāpadara salīdzināšana iespējama, lai maksātājs varētu izdarīt apzinātu izvēli. |
| --- | --- |

(9)

Pasākumiem, kuri jāīsteno, vajadzētu būt piemērotiem, atbilstīgiem un izmaksu ziņā efektīviem. Tajā pašā laikā situācijās, kad maksātājam ir jāizvēlas no dažādām valūtas konvertēšanas iespējām bankomātā vai tirdzniecības vietā, sniegtajai informācijai būtu jāpadara salīdzināšana iespējama, lai maksātājs varētu izdarīt apzinātu izvēli.

| (10) | Lai panāktu salīdzināmību, maksas par valūtas konvertēšanu attiecībā uz visiem kartei piesaistītajiem maksājumiem būtu jāizsaka vienā un tajā pašā veidā, proti, kā procentu uzcenojumus salīdzinājumā ar aktuālākajām pieejamām Eiropas Centrālās bankas (ECB) publiskotajām atsauces likmēm euro. Uzcenojums var būt balstīts uz likmi, kas iegūta no divām ECB likmēm, ja notiek maiņa starp divām valūtām, kuras nav euro. |
| --- | --- |

(10)

Lai panāktu salīdzināmību, maksas par valūtas konvertēšanu attiecībā uz visiem kartei piesaistītajiem maksājumiem būtu jāizsaka vienā un tajā pašā veidā, proti, kā procentu uzcenojumus salīdzinājumā ar aktuālākajām pieejamām Eiropas Centrālās bankas (ECB) publiskotajām atsauces likmēm euro. Uzcenojums var būt balstīts uz likmi, kas iegūta no divām ECB likmēm, ja notiek maiņa starp divām valūtām, kuras nav euro.

| (11) | Saskaņā ar vispārējām informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz tām maksām par valūtas konvertēšanu, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2015/2366, valūtas konvertēšanas pakalpojumu sniedzējiem pirms maksājuma darījuma uzsākšanas būtu jāatklāj informācija par maksām par valūtas konvertēšanu. Pusēm, kas bankomātā vai tirdzniecības vietā piedāvā valūtas konvertēšanas pakalpojumus, būtu skaidrā un pieejamā veidā jāsniedz informācija par maksu par šādiem pakalpojumiem, piemēram, norādot pie kases lodziņa, digitāli attēlojot savas maksas terminālī vai tiešsaistes pirkumu gadījumā – uz ekrāna. Papildus informācijai, kas minēta Direktīvas (ES) 2015/2366 59. panta 2. punktā, minētajām pusēm pirms maksājuma uzsākšanas būtu jāsniedz precīza informācija par summu, kas jāmaksā maksājuma saņēmējam valūtā, kuru izmanto maksājuma saņēmējs, un kopējā summa, kas maksātājam jāmaksā maksātāja konta valūtā. Summai, kas jāmaksā valūtā, kuru izmanto maksājuma saņēmējs, būtu jāparāda pirkšanas cena precēm vai pakalpojumiem, kurus gatavojas pirkt, un šo cenu varētu parādīt, pabeidzot pirkšanas darījumu, nevis pie maksājumu termināļa. Valūta, ko izmanto maksājuma saņēmējs, parasti ir vietējā valūta, bet saskaņā ar līgumu slēgšanas brīvības principu dažos gadījumos tā varētu būt kāda cita Savienības valūta. Kopējo summu, kas maksātājam jāmaksā maksātāja konta valūtā, veido preču vai pakalpojumu cena un maksas par valūtas konvertēšanu. Turklāt abas summas būtu jādokumentē uz kvīts vai uz cita pastāvīga informācijas nesēja. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar vispārējām informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz tām maksām par valūtas konvertēšanu, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2015/2366, valūtas konvertēšanas pakalpojumu sniedzējiem pirms maksājuma darījuma uzsākšanas būtu jāatklāj informācija par maksām par valūtas konvertēšanu. Pusēm, kas bankomātā vai tirdzniecības vietā piedāvā valūtas konvertēšanas pakalpojumus, būtu skaidrā un pieejamā veidā jāsniedz informācija par maksu par šādiem pakalpojumiem, piemēram, norādot pie kases lodziņa, digitāli attēlojot savas maksas terminālī vai tiešsaistes pirkumu gadījumā – uz ekrāna. Papildus informācijai, kas minēta Direktīvas (ES) 2015/2366 59. panta 2. punktā, minētajām pusēm pirms maksājuma uzsākšanas būtu jāsniedz precīza informācija par summu, kas jāmaksā maksājuma saņēmējam valūtā, kuru izmanto maksājuma saņēmējs, un kopējā summa, kas maksātājam jāmaksā maksātāja konta valūtā. Summai, kas jāmaksā valūtā, kuru izmanto maksājuma saņēmējs, būtu jāparāda pirkšanas cena precēm vai pakalpojumiem, kurus gatavojas pirkt, un šo cenu varētu parādīt, pabeidzot pirkšanas darījumu, nevis pie maksājumu termināļa. Valūta, ko izmanto maksājuma saņēmējs, parasti ir vietējā valūta, bet saskaņā ar līgumu slēgšanas brīvības principu dažos gadījumos tā varētu būt kāda cita Savienības valūta. Kopējo summu, kas maksātājam jāmaksā maksātāja konta valūtā, veido preču vai pakalpojumu cena un maksas par valūtas konvertēšanu. Turklāt abas summas būtu jādokumentē uz kvīts vai uz cita pastāvīga informācijas nesēja.

| (12) | Ņemot vērā Direktīvas (ES) 2015/2366 59. panta 2. punktu, ja bankomātā vai tirdzniecības vietā piedāvā valūtas konvertēšanas pakalpojumu, maksātājam vajadzētu būt iespējai atteikties no šāda pakalpojuma un tā vietā maksāt valūtā, ko izmanto maksājuma saņēmējs. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā Direktīvas (ES) 2015/2366 59. panta 2. punktu, ja bankomātā vai tirdzniecības vietā piedāvā valūtas konvertēšanas pakalpojumu, maksātājam vajadzētu būt iespējai atteikties no šāda pakalpojuma un tā vietā maksāt valūtā, ko izmanto maksājuma saņēmējs.

| (13) | Lai maksātāji varētu salīdzināt maksu par valūtas konvertēšanas iespējām bankomātā vai tirdzniecības vietā, maksātāju maksājumu pakalpojumu sniedzējiem savos pamatlīguma noteikumos un nosacījumos būtu ne tikai jānodrošina pilnībā salīdzināma informācija par piemērojamām maksām par valūtas konvertēšanu, bet arī tas, lai minētā informācija viegli saprotamā un pieejamā veidā būtu publiskota vispārēji pieejamā un viegli piekļūstamā elektroniskā platformā, jo īpaši savās klientiem domātās tīmekļa vietnēs, savās internetbankas tīmekļa vietnēs un bankas pakalpojumu mobilajās lietotnēs. Tas ļautu attīstīties salīdzināšanas tīmekļa vietnēm, lai patērētājiem būtu vieglāk salīdzināt cenas, ceļojot vai iepērkoties ārzemēs. Turklāt maksātāju maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, izmantojot plaši pieejamus un viegli piekļūstamus elektronisko sakaru kanālus, piemēram, SMS, e-pastu vai uznirstošos paziņojumus maksātāja bankas pakalpojumu mobilajā lietotnē, būtu jāatgādina maksātājiem par piemērojamajām maksām par valūtas konvertēšanu, ja kartei piesaistītu maksājumu veic citā valūtā. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāvienojas ar maksājumu pakalpojumu lietotājiem par elektronisko sakaru kanālu, ar kura starpniecību tie sniegs informāciju par maksām par valūtas konvertēšanu, apsverot visefektīvāko kanālu, lai sasniegtu maksātāju. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāakceptē arī pieprasījumi no maksājumu pakalpojumu lietotājiem, kuri ietver atteikšanos no elektronisko ziņojumu saņemšanas, kuros iekļauta informācija par maksām par valūtas konvertēšanu. |
| --- | --- |

(13)

Lai maksātāji varētu salīdzināt maksu par valūtas konvertēšanas iespējām bankomātā vai tirdzniecības vietā, maksātāju maksājumu pakalpojumu sniedzējiem savos pamatlīguma noteikumos un nosacījumos būtu ne tikai jānodrošina pilnībā salīdzināma informācija par piemērojamām maksām par valūtas konvertēšanu, bet arī tas, lai minētā informācija viegli saprotamā un pieejamā veidā būtu publiskota vispārēji pieejamā un viegli piekļūstamā elektroniskā platformā, jo īpaši savās klientiem domātās tīmekļa vietnēs, savās internetbankas tīmekļa vietnēs un bankas pakalpojumu mobilajās lietotnēs. Tas ļautu attīstīties salīdzināšanas tīmekļa vietnēm, lai patērētājiem būtu vieglāk salīdzināt cenas, ceļojot vai iepērkoties ārzemēs. Turklāt maksātāju maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, izmantojot plaši pieejamus un viegli piekļūstamus elektronisko sakaru kanālus, piemēram, SMS, e-pastu vai uznirstošos paziņojumus maksātāja bankas pakalpojumu mobilajā lietotnē, būtu jāatgādina maksātājiem par piemērojamajām maksām par valūtas konvertēšanu, ja kartei piesaistītu maksājumu veic citā valūtā. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāvienojas ar maksājumu pakalpojumu lietotājiem par elektronisko sakaru kanālu, ar kura starpniecību tie sniegs informāciju par maksām par valūtas konvertēšanu, apsverot visefektīvāko kanālu, lai sasniegtu maksātāju. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāakceptē arī pieprasījumi no maksājumu pakalpojumu lietotājiem, kuri ietver atteikšanos no elektronisko ziņojumu saņemšanas, kuros iekļauta informācija par maksām par valūtas konvertēšanu.

| (14) | Periodiski atgādinājumi ir piemēroti gadījumos, kad maksātājs ilgāku laiku uzturas ārvalstīs, piemēram, ja maksātājs ir norīkots darbā vai studē ārvalstīs vai ja maksātājs regulāri izmanto karti pirkumiem tiešsaistē vietējā valūtā. Pienākums sniegt šādus atgādinājumus nodrošinātu, ka maksātājs būtu informēts, apsverot dažādas valūtas konvertēšanas iespējas. |
| --- | --- |

(14)

Periodiski atgādinājumi ir piemēroti gadījumos, kad maksātājs ilgāku laiku uzturas ārvalstīs, piemēram, ja maksātājs ir norīkots darbā vai studē ārvalstīs vai ja maksātājs regulāri izmanto karti pirkumiem tiešsaistē vietējā valūtā. Pienākums sniegt šādus atgādinājumus nodrošinātu, ka maksātājs būtu informēts, apsverot dažādas valūtas konvertēšanas iespējas.

| (15) | Ir svarīgi atvieglot pārrobežu maksājumu veikšanu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. Šajā sakarā būtu jāveicina standartizācija, jo īpaši starptautiskā maksājumu konta numura identifikatora (IBAN) un uzņēmuma identifikācijas koda (BIC) izmantošana. Tādēļ ir lietderīgi, lai maksājumu pakalpojumu sniedzēji nodrošinātu maksājumu pakalpojumu lietotājus ar attiecīgā konta IBAN numuru un BIC kodu. |
| --- | --- |

(15)

Ir svarīgi atvieglot pārrobežu maksājumu veikšanu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. Šajā sakarā būtu jāveicina standartizācija, jo īpaši starptautiskā maksājumu konta numura identifikatora (IBAN) un uzņēmuma identifikācijas koda (BIC) izmantošana. Tādēļ ir lietderīgi, lai maksājumu pakalpojumu sniedzēji nodrošinātu maksājumu pakalpojumu lietotājus ar attiecīgā konta IBAN numuru un BIC kodu.

| (16) | Lai nodrošinātu pastāvīgu, savlaicīgu un efektīvu maksājumu bilances statistikas sniegšanu saistībā ar vienoto euro maksājumu telpu (SEPA), ir vēlams nodrošināt iespēju apkopot par maksājumiem jau pieejamu informāciju, piemēram, IBAN numuru, BIC kodu un darījumu apjomu, vai apkopotus pamatdatus par dažādiem maksājumu instrumentiem, ja datu vākšanas process netraucē automatizēto maksājumu apstrādi un to var pilnībā automatizēt. Šī regula neietekmē ziņošanas pienākumus citu politikas mērķu īstenošanai, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finansēšanas novēršanai vai fiskāliem nolūkiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu pastāvīgu, savlaicīgu un efektīvu maksājumu bilances statistikas sniegšanu saistībā ar vienoto euro maksājumu telpu (SEPA), ir vēlams nodrošināt iespēju apkopot par maksājumiem jau pieejamu informāciju, piemēram, IBAN numuru, BIC kodu un darījumu apjomu, vai apkopotus pamatdatus par dažādiem maksājumu instrumentiem, ja datu vākšanas process netraucē automatizēto maksājumu apstrādi un to var pilnībā automatizēt. Šī regula neietekmē ziņošanas pienākumus citu politikas mērķu īstenošanai, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finansēšanas novēršanai vai fiskāliem nolūkiem.

| (17) | Kompetentajām iestādēm vajadzētu nodrošināt pilnvaras, lai tās varētu efektīvi veikt uzraudzīšanas pienākumus un īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji ievēro šo regulu. |
| --- | --- |

(17)

Kompetentajām iestādēm vajadzētu nodrošināt pilnvaras, lai tās varētu efektīvi veikt uzraudzīšanas pienākumus un īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji ievēro šo regulu.

| (18) | Lai nodrošinātu, ka šīs regulas nepareizas piemērošanas gadījumos ir pieejamas pārsūdzības iespējas, dalībvalstīm būtu jānodrošina atbilstošas un efektīvas procedūras sūdzību vai pārsūdzību pieņemšanai un jebkādu strīdu atrisināšanai starp maksājumu pakalpojumu lietotāju un maksājumu pakalpojumu sniedzēju. Ir arī svarīgi, lai tiktu izraudzītas kompetentās iestādes un ārpustiesas pārsūdzības struktūras. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu, ka šīs regulas nepareizas piemērošanas gadījumos ir pieejamas pārsūdzības iespējas, dalībvalstīm būtu jānodrošina atbilstošas un efektīvas procedūras sūdzību vai pārsūdzību pieņemšanai un jebkādu strīdu atrisināšanai starp maksājumu pakalpojumu lietotāju un maksājumu pakalpojumu sniedzēju. Ir arī svarīgi, lai tiktu izraudzītas kompetentās iestādes un ārpustiesas pārsūdzības struktūras.

| (19) | Ir svarīgi nodrošināt, lai kompetentās iestādes un ārpustiesas pārsūdzības struktūras Savienībā aktīvi sadarbotos, nodrošinot saistībā ar šo regulu radušos pārrobežu strīdu raitu un savlaicīgu atrisināšanu. Vajadzētu nodrošināt, lai šādu sadarbību varētu īstenot, veicot apmaiņu ar informāciju par tiesību aktiem vai juridisko praksi to jurisdikcijā, vai, attiecīgā gadījumā, nododot otrai pusei sūdzību un pārsūdzību procedūras vai arī pārņemot tās no otras puses. |
| --- | --- |

(19)

Ir svarīgi nodrošināt, lai kompetentās iestādes un ārpustiesas pārsūdzības struktūras Savienībā aktīvi sadarbotos, nodrošinot saistībā ar šo regulu radušos pārrobežu strīdu raitu un savlaicīgu atrisināšanu. Vajadzētu nodrošināt, lai šādu sadarbību varētu īstenot, veicot apmaiņu ar informāciju par tiesību aktiem vai juridisko praksi to jurisdikcijā, vai, attiecīgā gadījumā, nododot otrai pusei sūdzību un pārsūdzību procedūras vai arī pārņemot tās no otras puses.

| (20) | Ir svarīgi, lai dalībvalstis savos tiesību aktos paredzētu iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas par šīs regulas neievērošanu. |
| --- | --- |

(20)

Ir svarīgi, lai dalībvalstis savos tiesību aktos paredzētu iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas par šīs regulas neievērošanu.

| (21) | Šīs regulas piemērošanai arī uz citām valūtām, kas nav euro, būtu nepārprotamas priekšrocības, jo īpaši aptverto maksājumu skaita ziņā. Tādēļ, lai atļautu dalībvalstīm, kurās neizmanto euro kā valūtu, šīs regulas piemērošanu attiecināt uz pārrobežu maksājumiem, kas denominēti to valsts valūtā, būtu jāparedz paziņošanas procedūra. |
| --- | --- |

(21)

Šīs regulas piemērošanai arī uz citām valūtām, kas nav euro, būtu nepārprotamas priekšrocības, jo īpaši aptverto maksājumu skaita ziņā. Tādēļ, lai atļautu dalībvalstīm, kurās neizmanto euro kā valūtu, šīs regulas piemērošanu attiecināt uz pārrobežu maksājumiem, kas denominēti to valsts valūtā, būtu jāparedz paziņošanas procedūra.

| (22) | Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, ECB un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojums par noteikumu piemērošanu, ar kuriem vienādo pārrobežu maksājumu izmaksas euro un iekšzemes darījumu izmaksas valstu valūtās, kā arī par šajā regulā izklāstīto informēšanas prasību attiecībā uz valūtas konvertēšanu efektivitāti. Komisijai būtu arī jāanalizē turpmākas iespējas un minēto iespēju tehniskā realizējamība, proti, vienādu maksu noteikuma attiecināšana uz visām Savienības valūtām un maksu par valūtas konvertēšanu pārredzamības un salīdzināmības turpmāka uzlabošana, kā arī iespējas akceptēt valūtas konvertēšanu, ko veic puses, kas nav maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, atspējošana un iespējošana. |
| --- | --- |

(22)

Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, ECB un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojums par noteikumu piemērošanu, ar kuriem vienādo pārrobežu maksājumu izmaksas euro un iekšzemes darījumu izmaksas valstu valūtās, kā arī par šajā regulā izklāstīto informēšanas prasību attiecībā uz valūtas konvertēšanu efektivitāti. Komisijai būtu arī jāanalizē turpmākas iespējas un minēto iespēju tehniskā realizējamība, proti, vienādu maksu noteikuma attiecināšana uz visām Savienības valūtām un maksu par valūtas konvertēšanu pārredzamības un salīdzināmības turpmāka uzlabošana, kā arī iespējas akceptēt valūtas konvertēšanu, ko veic puses, kas nav maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, atspējošana un iespējošana.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula paredz noteikumus par pārrobežu maksājumiem un par maksu par valūtas konvertēšanu pārredzamību Savienībā.

2.   Šo regulu piemēro pārrobežu maksājumiem, kuri atbilst Direktīvas (ES) 2015/2366 noteikumiem un kuri denominēti euro vai to dalībvalstu valūtās, kuras paziņojušas par lēmumu paplašināt regulas piemērošanu attiecībā uz savas valsts valūtu saskaņā ar šīs regulas 13. pantu.

Neatkarīgi no šā punkta pirmās daļas 4. un 5. pantu piemēro visiem iekšzemes un pārrobežu maksājumiem, kuri ir denominēti vai nu euro, vai kādas dalībvalsts valūtā, kas nav euro, un kuri ietver valūtas konvertēšanas pakalpojumu.

3.   Šī regula neattiecas uz maksājumiem, ko maksājumu pakalpojumu sniedzēji veikuši savā vai citu maksājumu pakalpojumu sniedzēju vārdā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “pārrobežu maksājums” ir elektroniski apstrādāts maksājuma darījums, ko ierosina maksātājs vai maksājuma saņēmējs vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēji atrodas dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

1)

“pārrobežu maksājums” ir elektroniski apstrādāts maksājuma darījums, ko ierosina maksātājs vai maksājuma saņēmējs vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēji atrodas dažādās dalībvalstīs;

| 2) | “iekšzemes maksājums” ir elektroniski apstrādāts maksājuma darījums, ko ierosina maksātājs vai maksājuma saņēmējs vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēji atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī; |
| --- | --- |

2)

“iekšzemes maksājums” ir elektroniski apstrādāts maksājuma darījums, ko ierosina maksātājs vai maksājuma saņēmējs vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēji atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī;

| 3) | “maksātājs” ir tāda fiziska vai juridiska persona, kura ir maksājumu konta turētājs un kura atļauj veikt maksājuma uzdevumu no šā maksājumu konta, vai gadījumā, ja nav maksājumu konta, tad fiziska vai juridiska persona, kas dod maksājuma uzdevumu; |
| --- | --- |

3)

“maksātājs” ir tāda fiziska vai juridiska persona, kura ir maksājumu konta turētājs un kura atļauj veikt maksājuma uzdevumu no šā maksājumu konta, vai gadījumā, ja nav maksājumu konta, tad fiziska vai juridiska persona, kas dod maksājuma uzdevumu;

| 4) | “maksājuma saņēmējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir pārskaitāmo naudas līdzekļu iecerētais saņēmējs; |
| --- | --- |

4)

“maksājuma saņēmējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir pārskaitāmo naudas līdzekļu iecerētais saņēmējs;

| 5) | “maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura juridisku personu kategorija, kas minēta Direktīvas (ES) 2015/2366 1. panta 1. punktā, un fiziskas vai juridiskas personas, kas minētas minētās direktīvas 32. pantā, taču ne tās iestādes, kuras uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (8) 2. panta 5. punkta 2. līdz 23. apakšpunktā un kuras gūst labumu no dalībvalstu atbrīvojuma, ko piešķir saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/2366 2. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

5)

“maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura juridisku personu kategorija, kas minēta Direktīvas (ES) 2015/2366 1. panta 1. punktā, un fiziskas vai juridiskas personas, kas minētas minētās direktīvas 32. pantā, taču ne tās iestādes, kuras uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (8) 2. panta 5. punkta 2. līdz 23. apakšpunktā un kuras gūst labumu no dalībvalstu atbrīvojuma, ko piešķir saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/2366 2. panta 5. punktu;

8

| 6) | “maksājumu pakalpojumu lietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izmanto maksājuma pakalpojumu kā maksātājs vai maksājuma saņēmējs, vai gan kā maksātājs, gan kā maksājuma saņēmējs; |
| --- | --- |

6)

“maksājumu pakalpojumu lietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izmanto maksājuma pakalpojumu kā maksātājs vai maksājuma saņēmējs, vai gan kā maksātājs, gan kā maksājuma saņēmējs;

| 7) | “maksājuma darījums” ir maksātāja vai maksājuma saņēmēja vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību uzsākta darbība, nododot, pārvedot vai izņemot naudas līdzekļus, neatkarīgi no maksātāja vai maksājuma saņēmēja attiecību pamatā esošajiem pienākumiem; |
| --- | --- |

7)

“maksājuma darījums” ir maksātāja vai maksājuma saņēmēja vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību uzsākta darbība, nododot, pārvedot vai izņemot naudas līdzekļus, neatkarīgi no maksātāja vai maksājuma saņēmēja attiecību pamatā esošajiem pienākumiem;

| 8) | “maksājuma uzdevums” ir maksātāja vai maksājuma saņēmēja rīkojums savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ar ko pieprasa izpildīt maksājuma darījumu; |
| --- | --- |

8)

“maksājuma uzdevums” ir maksātāja vai maksājuma saņēmēja rīkojums savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ar ko pieprasa izpildīt maksājuma darījumu;

| 9) | “maksa” ir jebkura summa, ko no maksājumu pakalpojumu lietotāja iekasē maksājumu pakalpojumu sniedzējs un kas ir tieši vai netieši saistīta ar maksājumu darījumu, jebkura summa, ko no maksājumu pakalpojumu lietotāja iekasē maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai puse, kas sniedz valūtas konvertēšanas pakalpojumus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/2366 59. panta 2. punktu attiecībā uz valūtas konvertēšanas pakalpojumu, vai to apvienojums; |
| --- | --- |

9)

“maksa” ir jebkura summa, ko no maksājumu pakalpojumu lietotāja iekasē maksājumu pakalpojumu sniedzējs un kas ir tieši vai netieši saistīta ar maksājumu darījumu, jebkura summa, ko no maksājumu pakalpojumu lietotāja iekasē maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai puse, kas sniedz valūtas konvertēšanas pakalpojumus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/2366 59. panta 2. punktu attiecībā uz valūtas konvertēšanas pakalpojumu, vai to apvienojums;

| 10) | “līdzekļi” ir banknotes un monētas, virtuālā nauda un elektroniskā nauda, kā tā noteikta 2. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/110/EK (9); |
| --- | --- |

10)

“līdzekļi” ir banknotes un monētas, virtuālā nauda un elektroniskā nauda, kā tā noteikta 2. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/110/EK (9);

9

| 11) | “patērētājs” ir fiziska persona, kas darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar šīs personas veiktu tirdzniecību, uzņēmējdarbību vai profesiju; |
| --- | --- |

11)

“patērētājs” ir fiziska persona, kas darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar šīs personas veiktu tirdzniecību, uzņēmējdarbību vai profesiju;

| 12) | “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurš maksājumu pakalpojumu nolīguma noslēgšanas brīdī atbilst Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (10) pielikuma 1. pantā un 2. panta 1. un 3. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

12)

“mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurš maksājumu pakalpojumu nolīguma noslēgšanas brīdī atbilst Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (10) pielikuma 1. pantā un 2. panta 1. un 3. punktā noteiktajām prasībām;

10

| 13) | “savstarpējās apmaiņas maksa” ir maksa, ko maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēji viens otram maksā par katru tiešā debeta darījumu; |
| --- | --- |

13)

“savstarpējās apmaiņas maksa” ir maksa, ko maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēji viens otram maksā par katru tiešā debeta darījumu;

| 14) | “tiešā debeta maksājums” ir maksājuma pakalpojums no maksātāja maksājumu konta, ja maksājuma darījumu ierosina maksājuma saņēmējs, pamatojoties uz maksātāja piekrišanu maksājuma saņēmējam vai arī maksātāja vai maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam; |
| --- | --- |

14)

“tiešā debeta maksājums” ir maksājuma pakalpojums no maksātāja maksājumu konta, ja maksājuma darījumu ierosina maksājuma saņēmējs, pamatojoties uz maksātāja piekrišanu maksājuma saņēmējam vai arī maksātāja vai maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam;

| 15) | “tiešā debeta shēma” ir tiešā debeta darījumu veikšanas noteikumu, praktisko darbību un standartu kopums, par kuru vienojušies maksājumu pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

15)

“tiešā debeta shēma” ir tiešā debeta darījumu veikšanas noteikumu, praktisko darbību un standartu kopums, par kuru vienojušies maksājumu pakalpojumu sniedzēji.

3. pants

Maksa par pārrobežu maksājumiem un atbilstošiem iekšzemes maksājumiem

1.   Maksas, ko maksājumu pakalpojumu sniedzējs ietur no maksājumu pakalpojumu lietotāja par pārrobežu maksājumiem euro valūtā, ir tādas pašas kā maksas, ko šis maksājumu pakalpojumu sniedzējs ietur par atbilstošiem iekšzemes maksājumiem tādā pašā apmērā un tās dalībvalsts valūtā, kurā maksājumu pakalpojumu lietotāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas.

2.   Maksas, ko maksājumu pakalpojumu sniedzējs ietur no maksājumu pakalpojumu lietotāja par pārrobežu maksājumiem tādas dalībvalsts valsts valūtā, kas saskaņā ar 13. pantu paziņojusi par savu lēmumu šo regulu piemērot arī savai valsts valūtai, ir tādas pašas kā maksas, ko šis maksājumu pakalpojumu sniedzējs ietur no maksājumu pakalpojumu lietotājiem par atbilstošiem iekšzemes maksājumiem tai pašā apmērā un valūtā.

3.   Novērtējot pārrobežu maksājumam piemērojamo maksu, lai nodrošinātu 1. punkta ievērošanu, maksājumu pakalpojumu sniedzējs nosaka atbilstošo iekšzemes maksājumu. Ja kompetentās iestādes uzskata par nepieciešamu, tās izdod vadlīnijas, lai noteiktu atbilstošos iekšzemes maksājumus. Kompetentās iestādes aktīvi sadarbojas ar Direktīvas 2007/64/EK 85. panta 1. punktu izveidotajā Maksājumu komitejā, lai nodrošinātu atbilstīgo iekšzemes maksājumu noteikšanas vadlīniju saskaņotību.

4.   Panta 1. un 2. punktu nepiemēro maksai par valūtas konvertēšanu.

4. pants

Maksas par valūtas konvertēšanu, kuras saistītas ar kartēm piesaistītiem darījumiem

1.   Attiecībā uz informācijas prasībām par maksām par valūtas konvertēšanu un par piemērojamo valūtas maiņas kursu, kā noteikts Direktīvas (ES) 2015/2366 45. panta 1. punktā, 52. panta 3. punktā un 59. panta 2. punktā, maksājumu pakalpojumu sniedzēji un puses, kuras sniedz valūtas konvertēšanas pakalpojumus bankomātā vai tirdzniecības vietā, kā noteikts minētās direktīvas 59. panta 2. punktā, norāda kopējās maksas par valūtas konvertēšanu kā procentuālu uzcenojumu salīdzinājumā ar aktuālākajiem pieejamajiem Eiropas Centrālās bankas (ECB) publiskotajiem valūtas maiņas atsauces kursiem. Minēto uzcenojumu atklāj pirms maksājuma darījuma uzsākšanas.

2.   Maksājumu pakalpojumu sniedzēji 1. punktā minēto uzcenojumu arī publisko saprotamā un viegli pieejamā veidā, izmantojot plaši pieejamu un viegli piekļūstamu elektroniskās saziņas platformu.

3.   Papildus informācijai, kas minēta 1. punktā, puse, kas sniedz valūtas konvertēšanas pakalpojumus bankomātā vai tirdzniecības vietā, pirms maksājuma darījuma uzsākšanas sniedz maksātājam šādu informāciju:

| a) | summu, kas jāmaksā maksājuma saņēmējam valūtā, kuru izmanto maksājuma saņēmējs; |
| --- | --- |

a)

summu, kas jāmaksā maksājuma saņēmējam valūtā, kuru izmanto maksājuma saņēmējs;

| b) | summu, kas maksātājam jāmaksā maksātāja konta valūtā. |
| --- | --- |

b)

summu, kas maksātājam jāmaksā maksātāja konta valūtā.

4.   Puse, kas sniedz valūtas konvertēšanas pakalpojumus bankomātā vai tirdzniecības vietā, skaidri parāda 1. punktā minēto informāciju bankomātā vai tirdzniecības vietā. Pirms maksājuma darījuma uzsākšanas minētā puse arī informē maksātāju par iespēju samaksāt maksājuma saņēmēja izmantojamā valūtā, maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam pēc tam veicot valūtas konvertēšanu. Šā panta 1. un 3. punktā minēto informāciju pēc maksājuma darījuma uzsākšanas arī dara pieejamu maksātājam, izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju.

5.   Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs maksātājam par katru maksājumu karti, ko maksājumu pakalpojumu sniedzējs izsniedzis maksātājam un kura ir piesaistīta tam pašam kontam, nosūta elektronisku ziņojumu ar 1. punktā minēto informāciju bez liekas kavēšanās pēc tam, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir saņēmis maksājuma uzdevumu skaidras naudas izņemšanai bankomātā vai maksājumu tirdzniecības vietā, kas ir denominēts jebkurā Savienības valūtā un atšķiras no maksātāja konta valūtas.

Neatkarīgi no pirmās daļas šādu ziņojumu nosūta reizi katrā mēnesī, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs saņem no maksātāja maksājuma uzdevumu, kas ir denominēts tajā pašā valūtā.

6.   Maksājumu pakalpojumu sniedzējs vienojas ar maksājumu pakalpojumu lietotāju par plaši pieejamu un viegli piekļūstamu elektronisko sakaru kanālu vai kanāliem, ar kuru starpniecību maksājumu pakalpojumu sniedzējs nosūtīs 5. punktā minēto ziņojumu.

Maksājumu pakalpojumu sniedzējs piedāvā maksājumu pakalpojumu lietotājiem iespēju atteikties no 5. punktā minēto elektronisko ziņojumu saņemšanas.

Maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājumu pakalpojumu lietotājs var vienoties, ka 5. punktu un šo punktu nepiemēro pilnīgi vai daļēji, ja maksājumu pakalpojumu lietotājs nav patērētājs.

7.   Šajā pantā minēto informāciju sniedz bez maksas neitrālā un saprotamā veidā.

5. pants

Maksa par valūtas konvertēšanu, kas saistīta ar kredīta pārvedumiem

1.   Ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs piedāvā valūtas konvertēšanas pakalpojumu saistībā ar kredīta pārvedumu, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 24. punktā, kas tiek tieši uzsākts tiešsaistē, izmantojot tīmekļa vietni vai maksājumu pakalpojumu sniedzēja bankas pakalpojumu mobilo lietotni, maksājumu pakalpojumu sniedzējs attiecībā uz minētās direktīvas 45. panta 1. punktu un 52. panta 3. punktu pirms maksājuma darījuma uzsākšanas skaidrā, neitrālā un saprotamā veidā informē maksātāju par aplēsto maksu par valūtas konvertēšanas pakalpojumiem, ko piemēro kredīta pārvedumam.

2.   Pirms maksājuma darījuma uzsākšanas maksājumu pakalpojumu sniedzējs skaidrā, neitrālā un saprotamā veidā paziņo maksātājam aplēsto kopējo kredīta pārveduma summu maksātāja konta valūtā, tostarp jebkādu maksu par darījumiem un jebkādu maksu par valūtas konvertēšanu. Maksājumu pakalpojumu sniedzējs paziņo arī aplēsto summu, kas ir jāpārskaita maksājuma saņēmējam valūtā, kuru tas izmanto.

6. pants

Pasākumi maksājumu automatizācijas atvieglošanai

1.   Maksājumu pakalpojumu sniedzējs attiecīgā gadījumā paziņo maksājumu pakalpojumu lietotājam maksājumu pakalpojumu lietotāja starptautiskā maksājumu konta numura identifikatoru (IBAN) un maksājumu pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma identifikācijas kodu (BIC).

Turklāt attiecīgā gadījumā maksājumu pakalpojumu sniedzējs konta izrakstos vai to pielikumā norāda maksājumu pakalpojumu lietotāja IBAN numuru un maksājumu pakalpojumu sniedzēja BIC kodu.

Maksājumu pakalpojumu sniedzējs maksājumu pakalpojumu lietotājam šajā punktā prasīto informāciju sniedz bez maksas.

2.   Maksājumu pakalpojumu sniedzējs var iekasēt no maksājumu pakalpojumu lietotāja maksu papildus tai maksai, ko iekasē saskaņā ar 3. panta 1. punktu, ja minētais lietotājs dod maksājumu pakalpojumu sniedzējam rīkojumu veikt pārrobežu maksājumu, nepaziņojot IBAN, un attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 260/2012 (11), – atbilstīgo BIC maksājumu kontam citā dalībvalstī. Minētā maksa ir atbilstīga un samērīga ar izmaksām. Par šo maksu vienojas maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājumu pakalpojumu lietotājs. Maksājumu pakalpojumu sniedzējs laikus – pirms šāda vienošanās kļūst saistoša maksājumu pakalpojumu lietotājam – informē maksājumu pakalpojumu lietotāju par papildmaksas summu.

3.   Attiecīgā gadījumā, ņemot vērā attiecīgā maksājuma darījuma veidu, attiecībā uz visiem rēķiniem par precēm un pakalpojumiem Savienībā preču un pakalpojumu piegādātājs, kas pieņem maksājumus, uz kuriem attiecas šī regula, saviem klientiem paziņo savu IBAN numuru un sava maksājumu pakalpojumu sniedzēja BIC kodu.

7. pants

Ziņošanas pienākumi maksājumu bilances jomā

1.   Dalībvalstis neparedz prasību maksājumu pakalpojumu sniedzējiem maksājumu bilances statistikas vajadzībām nodrošināt uz norēķiniem balstītu informāciju par savu klientu maksājuma darījumiem.

2.   Neskarot 1. punktu, dalībvalstis var vākt apkopotus datus vai citu attiecīgu viegli pieejamu informāciju, ja šāda vākšana neietekmē maksājumu tūlītēju apstrādi un maksājumu pakalpojumu sniedzēji to var pilnībā automatizēt.

8. pants

Kompetentās iestādes

Dalībvalstis izraugās kompetentās iestādes, kuru pienākums ir nodrošināt šīs regulas ievērošanu.

Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādām izmaiņām attiecībā uz kompetentajām iestādēm, par kurām tai paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 924/2009 9. panta otro daļu.

Dalībvalstis prasa kompetentajām iestādēm efektīvi uzraudzīt atbilstību šīs regulas prasībām un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šo atbilstību.

9. pants

Sūdzību procedūras par iespējamiem šīs regulas pārkāpumiem

1.   Dalībvalstis paredz procedūras, kuras ļauj maksājumu pakalpojumu lietotājiem un citām ieinteresētām personām iesniegt kompetentajām iestādēm sūdzības par šīs regulas iespējamiem pārkāpumiem, ko pieļāvuši maksājumu pakalpojumu sniedzēji.

2.   Attiecīgā gadījumā, un neskarot tiesības celt tiesā prasību saskaņā ar procesuāliem attiecīgas valsts tiesību aktiem, kompetentās iestādes informē jebkuru sūdzības iesniedzēju pusi par ārpustiesas sūdzību un pārsūdzību procedūrām, kuras paredzētas saskaņā ar 10. pantu.

10. pants

Ārpustiesas sūdzību un pārsūdzības procedūras

1.   Dalībvalstis paredz atbilstošas un efektīvas ārpustiesas sūdzību un pārsūdzību procedūras, lai izšķirtu strīdus starp maksājumu pakalpojumu lietotājiem un maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas radušies saistībā ar tiesībām un pienākumiem, kuri izriet no šīs regulas. Dalībvalstis šiem nolūkiem attiecīgā gadījumā izraugās atbildīgās struktūras.

2.   Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādām izmaiņām attiecībā uz struktūrām, par kurām tai paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 924/2009 11. panta 2. punktu.

3.   Dalībvalstis var noteikt, ka šis pants attiecas vienīgi uz tiem maksājumu pakalpojumu lietotājiem, kuri ir patērētāji vai mikrouzņēmumi. Šādā gadījumā dalībvalstis par to attiecīgi informē Komisiju.

11. pants

Pārrobežu sadarbība

Dažādo dalībvalstu kompetentās iestādes un struktūras, kas atbildīgas par 8. un 10. pantā minētajām ārpustiesas sūdzību un pārsūdzības procedūrām, aktīvi un bez kavēšanās sadarbojas, risinot pārrobežu strīdus. Dalībvalstis nodrošina, ka notiek šāda sadarbība.

12. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādiem grozījumiem, kas ietekmē noteikumus un pasākumus, kas tai paziņoti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 924/2009 13. pantu.

13. pants

Piemērošana valūtām, kas nav euro

Dalībvalsts, kuras valūta nav euro un kuras nolemj šīs regulas piemērošanu attiecināt uz savu valsts valūtu, attiecīgi informē Komisiju.

Minēto paziņojumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šīs regulas paplašinātā piemērošana attiecībā uz attiecīgās dalībvalsts valūtu stājas spēkā 14 dienu laikā pēc šādas publikācijas.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

14. pants

Pārskatīšana

1.   Līdz 2022. gada 19. aprīlim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, ECB un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ietekmi, kurā jo īpaši iekļauj:

| a) | novērtējumu par to, kā maksājumu pakalpojumu sniedzēji piemēro šīs regulas 3. pantu; |
| --- | --- |

a)

novērtējumu par to, kā maksājumu pakalpojumu sniedzēji piemēro šīs regulas 3. pantu;

| b) | novērtējumu par apjomu un maksu izmaiņām iekšzemes un pārrobežu maksājumiem dalībvalstu valūtās un euro kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/518 (12) pieņemšanas datuma, proti, 2019. gada 19. marta; |
| --- | --- |

b)

novērtējumu par apjomu un maksu izmaiņām iekšzemes un pārrobežu maksājumiem dalībvalstu valūtās un euro kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/518 (12) pieņemšanas datuma, proti, 2019. gada 19. marta;

| c) | novērtējumu par šīs regulas 3. panta ietekmi uz maksu par valūtas konvertēšanu un citu maksu, kas saistītas ar maksājumu pakalpojumiem, attīstību gan maksātājiem, gan maksājumu saņēmējiem; |
| --- | --- |

c)

novērtējumu par šīs regulas 3. panta ietekmi uz maksu par valūtas konvertēšanu un citu maksu, kas saistītas ar maksājumu pakalpojumiem, attīstību gan maksātājiem, gan maksājumu saņēmējiem;

| d) | novērtējumu par ietekmi, kas paredzama šīs regulas 3. panta 1. punkta grozīšanai nolūkā aptvert visu dalībvalstu valūtas; |
| --- | --- |

d)

novērtējumu par ietekmi, kas paredzama šīs regulas 3. panta 1. punkta grozīšanai nolūkā aptvert visu dalībvalstu valūtas;

| e) | novērtējumu par to, kā valūtas konvertēšanas pakalpojumu sniedzēji piemēro informēšanas prasības, kas noteiktas šīs regulas 4. un 5. pantā, un valsts tiesību aktus, ar kuriem īsteno Direktīvas (ES) 2015/2366 45. panta 1. punktu, 52. panta 3. punktu un 59. panta 2. punktu, un vai minētie noteikumi ir uzlabojuši maksu par valūtas konvertēšanu pārredzamību; |
| --- | --- |

e)

novērtējumu par to, kā valūtas konvertēšanas pakalpojumu sniedzēji piemēro informēšanas prasības, kas noteiktas šīs regulas 4. un 5. pantā, un valsts tiesību aktus, ar kuriem īsteno Direktīvas (ES) 2015/2366 45. panta 1. punktu, 52. panta 3. punktu un 59. panta 2. punktu, un vai minētie noteikumi ir uzlabojuši maksu par valūtas konvertēšanu pārredzamību;

| f) | novērtējumu par to, vai un kādā mērā valūtas konvertēšanas pakalpojumu sniedzēji ir saskārušies ar grūtībām, praksē piemērojot šīs regulas 4. un 5. pantu un valsts tiesību aktus, ar kuriem īsteno Direktīvas (ES) 2015/2366 45. panta 1. punktu, 52. panta 3. punktu un 59. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

f)

novērtējumu par to, vai un kādā mērā valūtas konvertēšanas pakalpojumu sniedzēji ir saskārušies ar grūtībām, praksē piemērojot šīs regulas 4. un 5. pantu un valsts tiesību aktus, ar kuriem īsteno Direktīvas (ES) 2015/2366 45. panta 1. punktu, 52. panta 3. punktu un 59. panta 2. punktu;

| g) | izmaksu un ieguvumu analīzi par sakaru kanāliem un tehnoloģijām, kurus izmanto vai kuri ir pieejami valūtas konvertēšanas pakalpojumu sniedzējiem un kas var vēl vairāk uzlabot maksu par valūtas konvertēšanu pārredzamību, tostarp novērtējumu par to, vai pastāv noteikti kanāli, kurus maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu pienākums piedāvāt, lai nosūtītu 4. pantā minēto informāciju; minētajā analīzē ietver arī novērtējumu par tehniskajām iespējām vienlaicīgi atklāt informāciju, kas ir minēta šīs regulas 4. panta 1. un 3. punktā, pirms katra darījuma uzsākšanas attiecībā uz visām valūtas konvertēšanas iespējām, kas pieejamas bankomātā vai tirdzniecības vietā; |
| --- | --- |

g)

izmaksu un ieguvumu analīzi par sakaru kanāliem un tehnoloģijām, kurus izmanto vai kuri ir pieejami valūtas konvertēšanas pakalpojumu sniedzējiem un kas var vēl vairāk uzlabot maksu par valūtas konvertēšanu pārredzamību, tostarp novērtējumu par to, vai pastāv noteikti kanāli, kurus maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu pienākums piedāvāt, lai nosūtītu 4. pantā minēto informāciju; minētajā analīzē ietver arī novērtējumu par tehniskajām iespējām vienlaicīgi atklāt informāciju, kas ir minēta šīs regulas 4. panta 1. un 3. punktā, pirms katra darījuma uzsākšanas attiecībā uz visām valūtas konvertēšanas iespējām, kas pieejamas bankomātā vai tirdzniecības vietā;

| h) | izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz maksātāju iespēju bloķēt valūtas konvertēšanas iespēju, ko piedāvā puse, kas nav maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, bankomātā vai tirdzniecības vietā, un mainīt savu izvēli minētajā sakarībā; |
| --- | --- |

h)

izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz maksātāju iespēju bloķēt valūtas konvertēšanas iespēju, ko piedāvā puse, kas nav maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, bankomātā vai tirdzniecības vietā, un mainīt savu izvēli minētajā sakarībā;

| i) | izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz prasības ieviešanu, kas paredz, ka maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, sniedzot valūtas konvertēšanas pakalpojumus saistībā ar individuālu maksājumu darījumu, piemēro valūtas maiņas kursu, kas ir spēkā darījuma uzsākšanas brīdī, kad tiek veikta darījuma tīrvērte un norēķins. |
| --- | --- |

i)

izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz prasības ieviešanu, kas paredz, ka maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, sniedzot valūtas konvertēšanas pakalpojumus saistībā ar individuālu maksājumu darījumu, piemēro valūtas maiņas kursu, kas ir spēkā darījuma uzsākšanas brīdī, kad tiek veikta darījuma tīrvērte un norēķins.

2.   Šā panta 1. punktā minētais ziņojums aptver vismaz laikposmu no 2019. gada 15. decembra līdz 2021. gada 19. oktobrim. Komisija, gatavojot savu ziņojumu, var izmantot datus, ko dalībvalstis savākušas saistībā ar 1. punktu, un ņem vērā dažādu maksājumu darījumu īpatnības, jo īpaši nošķirot darījumus, kas uzsākti bankomātā un tirdzniecības vietā.

15. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 924/2009 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 14. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

Priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 65, 25.2.2021., 4. lpp.

1

(2)  
  OV C 56, 16.2.2021., 43. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 13. jūlija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.).

4

(5)  Skatīt I pielikumu.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/518 (2019. gada 19. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 attiecībā uz konkrētām maksām par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksām par valūtas konvertēšanu (OV L 91, 29.3.2019., 36. lpp.).

12

---

I PIELIKUMS

Atceltā direktīva ar tajā secīgi veikto grozījumu sarakstu

| Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regula (EK) Nr. 924/2009
  (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.). | |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regula (ES) Nr. 260/2012
  (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.). | (Tikai 17. pantā ietvertās atsauces uz 2., 3. 4., 5., 7. un 8. pantu) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regula (ES) 2019/518
  (OV L 91, 29.3.2019., 36. lpp.). | |

Eiropas Parlamenta un Padomes

Regula (EK) Nr. 924/2009

(OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes

Regula (ES) Nr. 260/2012

(OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.).

(Tikai 17. pantā ietvertās atsauces uz 2., 3. 4., 5., 7. un 8. pantu)

Eiropas Parlamenta un Padomes

Regula (ES) 2019/518

(OV L 91, 29.3.2019., 36. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 924/2009 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1., 2. un 3. punkts | 1. panta 1., 2. un 3. punkts |
| 1. panta 4. punkts | – |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| 3. panta 1.a punkts | 3. panta 2. punkts |
| 3. panta 2. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 3. panta 4. punkts | 3. panta 4. punkts |
| 3.a pants | 4. pants |
| 3.b pants | 5. pants |
| 4. panta 1. punkts | 6. panta 1. punkts |
| 4. panta 3. punkts | 6. panta 2. punkts |
| 4. panta 4. punkts | 6. panta 3. punkts |
| 5. pants | 7. pants |
| 6. pants | – |
| 7. pants | – |
| 9. panta pirmā daļa | 8. panta pirmā daļa |
| 9. panta otrā daļa | 8. panta otrā daļa |
| 9. panta trešā daļa | – |
| 9. panta ceturtā daļa | 8. panta trešā daļa |
| 10. panta 1. punkta pirmā daļa | 9. panta 1. punkts |
| 10. panta 1. punkta otrā daļa | – |
| 10. panta 2. punkts | 9. panta 2. punkts |
| 11. pants | 10. pants |
| 12. pants | 11. pants |
| 13. pants | 12. pants |
| 14. panta 1. punkts | 13. pants |
| 14. panta 2. punkts | – |
| 14. panta 3. punkts | – |
| 15. pants | 14. pants |
| 16. pants | 15. pants |
| 17. pants | 16. pants |
| – | I pielikums |
| – | II pielikums |

Regula (EK) Nr. 924/2009

Šī regula

1. panta 1., 2. un 3. punkts

1. panta 1., 2. un 3. punkts

1. panta 4. punkts

–

2. pants

2. pants

3. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 1.a punkts

3. panta 2. punkts

3. panta 2. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 4. punkts

3. panta 4. punkts

3.a pants

4. pants

3.b pants

5. pants

4. panta 1. punkts

6. panta 1. punkts

4. panta 3. punkts

6. panta 2. punkts

4. panta 4. punkts

6. panta 3. punkts

5. pants

7. pants

6. pants

–

7. pants

–

9. panta pirmā daļa

8. panta pirmā daļa

9. panta otrā daļa

8. panta otrā daļa

9. panta trešā daļa

–

9. panta ceturtā daļa

8. panta trešā daļa

10. panta 1. punkta pirmā daļa

9. panta 1. punkts

10. panta 1. punkta otrā daļa

–

10. panta 2. punkts

9. panta 2. punkts

11. pants

10. pants

12. pants

11. pants

13. pants

12. pants

14. panta 1. punkts

13. pants

14. panta 2. punkts

–

14. panta 3. punkts

–

15. pants

14. pants

16. pants

15. pants

17. pants

16. pants

–

I pielikums

–

II pielikums

---

| 30.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 274/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 274/32

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1231

(2021. gada 14. jūlijs),

ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/833 (3) pieņemšanas Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 41. un 42. gadskārtējā sanāksmē attiecīgi 2019. un 2020. gadā ir pieņēmusi vairākus juridiski saistošus lēmumus par tās pārziņā esošo zvejas resursu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(1)

Kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/833 (3) pieņemšanas Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 41. un 42. gadskārtējā sanāksmē attiecīgi 2019. un 2020. gadā ir pieņēmusi vairākus juridiski saistošus lēmumus par tās pārziņā esošo zvejas resursu saglabāšanu.

| (2) | Minētie lēmumi ir adresēti NAFO līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ir ietverti arī operatoru (piemēram, kuģu kapteiņu) pienākumi. Spēkā ir stājušies jauni NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi (CEM), kas ir saistoši visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. Tie ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos tādā mērā, ciktāl Savienības tiesību aktos tie vēl nav paredzēti. |
| --- | --- |

(2)

Minētie lēmumi ir adresēti NAFO līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ir ietverti arī operatoru (piemēram, kuģu kapteiņu) pienākumi. Spēkā ir stājušies jauni NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi (CEM), kas ir saistoši visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. Tie ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos tādā mērā, ciktāl Savienības tiesību aktos tie vēl nav paredzēti.

| (3) | Tāpēc Regula (ES) 2019/833 būtu jāpielāgo, lai piemērotu NAFO noteiktās linuma acu mērīšanas normas, ieviestu NAFO izmantoto “zvejas kuģa” definīciju, tā panākot, ka Savienības kontroles un izpildes panākšanas iestādes darbojas saskaņā ar citām NAFO līgumslēdzējām pusēm, un uzlabotu informācijas plūsmu starp dalībvalstu iestādēm, Komisiju un NAFO izpildsekretāru. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (ES) 2019/833 būtu jāpielāgo, lai piemērotu NAFO noteiktās linuma acu mērīšanas normas, ieviestu NAFO izmantoto “zvejas kuģa” definīciju, tā panākot, ka Savienības kontroles un izpildes panākšanas iestādes darbojas saskaņā ar citām NAFO līgumslēdzējām pusēm, un uzlabotu informācijas plūsmu starp dalībvalstu iestādēm, Komisiju un NAFO izpildsekretāru.

| (4) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/473 (4) 3. pantu Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) pienākums cita starpā ir organizēt dalībvalstu veikto zivsaimniecības kontroles un inspekcijas darbību operatīvo koordināciju, lai īstenotu starptautiskas kontroles un inspekcijas programmas, tādas kā NAFO kopīgā inspekcijas un pārraudzības shēma, un palīdzēt dalībvalstīm darīt zināmu Komisijai un trešām personām informāciju par zvejas darbībām un kontroles un inspekcijas pasākumiem. Tāpēc ir lietderīgi, ka EFCA būtu tā struktūra, kas no dalībvalstīm saņem un NAFO izpildsekretāram nosūta informāciju par kontroli un inspekciju, piemēram, jūrā veiktas inspekcijas ziņojumus un paziņojumus par kontroles novērotāju shēmu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/473 (4) 3. pantu Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) pienākums cita starpā ir organizēt dalībvalstu veikto zivsaimniecības kontroles un inspekcijas darbību operatīvo koordināciju, lai īstenotu starptautiskas kontroles un inspekcijas programmas, tādas kā NAFO kopīgā inspekcijas un pārraudzības shēma, un palīdzēt dalībvalstīm darīt zināmu Komisijai un trešām personām informāciju par zvejas darbībām un kontroles un inspekcijas pasākumiem. Tāpēc ir lietderīgi, ka EFCA būtu tā struktūra, kas no dalībvalstīm saņem un NAFO izpildsekretāram nosūta informāciju par kontroli un inspekciju, piemēram, jūrā veiktas inspekcijas ziņojumus un paziņojumus par kontroles novērotāju shēmu.

| (5) | CEM procedūra, saskaņā ar kuru līgumslēdzējas puses informāciju nosūta uz NAFO uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) tīmekļa vietni, paredz, ka nosūtāmā informācija ir sūtāma NAFO izpildsekretāram. Tāpēc, lai atspoguļotu šīs izmaiņas un precizētu kanālus, kas dalībvalstīm jāizmanto attiecīgās informācijas nosūtīšanai, ir jāatjaunina attiecīgie Regulas (ES) 2019/833 noteikumi. |
| --- | --- |

(5)

CEM procedūra, saskaņā ar kuru līgumslēdzējas puses informāciju nosūta uz NAFO uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) tīmekļa vietni, paredz, ka nosūtāmā informācija ir sūtāma NAFO izpildsekretāram. Tāpēc, lai atspoguļotu šīs izmaiņas un precizētu kanālus, kas dalībvalstīm jāizmanto attiecīgās informācijas nosūtīšanai, ir jāatjaunina attiecīgie Regulas (ES) 2019/833 noteikumi.

| (6) | Ir arī jāiestrādā CEM noteikumi par Grenlandes haizivs (Somniosus microcephalus) aizsardzību, fraktēšanas līgumu noteikumi jāsaskaņo ar CEM noteikumiem un jāprecizē, ka līgumslēdzējai pusei, kas ir ostas valsts, ir jādod piekrišana citas līgumslēdzējas puses inspektoru izvietošanai. |
| --- | --- |

(6)

Ir arī jāiestrādā CEM noteikumi par Grenlandes haizivs (Somniosus microcephalus) aizsardzību, fraktēšanas līgumu noteikumi jāsaskaņo ar CEM noteikumiem un jāprecizē, ka līgumslēdzējai pusei, kas ir ostas valsts, ir jādod piekrišana citas līgumslēdzējas puses inspektoru izvietošanai.

| (7) | Iespējams, ka NAFO gadskārtējās sanāksmēs varētu grozīt konkrētus CEM noteikumus, ja saistībā ar krājumu biomasas izmaiņām un grunts zvejas darbību teritoriālo ierobežojumu pārskatīšanu tiks ieviesti jauni tehniskie pasākumi. Tāpēc, lai pirms zvejas sezonas sākuma Savienības tiesību aktos ātri iestrādātu turpmākus CEM grozījumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz linuma acu izmēru, šķirotājrežģu vai restu un savienojuma ķēžu regulējumu ziemeļu garneles zvejā un attiecībā uz grunts zvejas darbību teritoriālajiem ierobežojumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (5). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(7)

Iespējams, ka NAFO gadskārtējās sanāksmēs varētu grozīt konkrētus CEM noteikumus, ja saistībā ar krājumu biomasas izmaiņām un grunts zvejas darbību teritoriālo ierobežojumu pārskatīšanu tiks ieviesti jauni tehniskie pasākumi. Tāpēc, lai pirms zvejas sezonas sākuma Savienības tiesību aktos ātri iestrādātu turpmākus CEM grozījumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz linuma acu izmēru, šķirotājrežģu vai restu un savienojuma ķēžu regulējumu ziemeļu garneles zvejā un attiecībā uz grunts zvejas darbību teritoriālajiem ierobežojumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (5). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (8) | Tāpēc būtu jāgroza Regula (ES) 2019/833, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc būtu jāgroza Regula (ES) 2019/833,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2019/833

Regulu (ES) 2019/833 groza šādi:

| 1) | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:






  “6) | “zvejas kuģis” ir ikviens Savienības kuģis, kurš aprīkots vai paredzēts zvejas darbību veikšanai, tostarp zivju apstrādei, pārkraušanai citā kuģī vai jebkurai citai darbībai, ko veic, lai sagatavotos zvejas darbībām, vai kas ir saistīta ar zvejas darbībām, tai skaitā eksperimentālās vai izpētes zvejas darbībām, vai kurš minētajās darbībās iesaistījies;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6)

“zvejas kuģis” ir ikviens Savienības kuģis, kurš aprīkots vai paredzēts zvejas darbību veikšanai, tostarp zivju apstrādei, pārkraušanai citā kuģī vai jebkurai citai darbībai, ko veic, lai sagatavotos zvejas darbībām, vai kas ir saistīta ar zvejas darbībām, tai skaitā eksperimentālās vai izpētes zvejas darbībām, vai kurš minētajās darbībās iesaistījies;”

| b) | pantam pievieno šādu punktu:






  “31) | “MCS tīmekļa vietne” ir NAFO uzraudzības, kontroles un pārraudzības tīmekļa vietne, kurā ir informācija, kas ir būtiska inspekcijām jūrā un ostā.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu punktu:

“31)

“MCS tīmekļa vietne” ir NAFO uzraudzības, kontroles un pārraudzības tīmekļa vietne, kurā ir informācija, kas ir būtiska inspekcijām jūrā un ostā.”;

MCS

NAFO

| 2) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   “Dalībvalstis var atļaut zvejas kuģiem, kuri kuģo ar to karogu, zvejot krājumos, attiecībā uz kuriem Savienībai nav iedalīta kvota saskaņā ar spēkā esošajām zvejas iespējām (kvota “Citi”), ja šāda kvota pastāv un NAFO izpildsekretārs nav izdevis paziņojumu par zvejas aizliegumu.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   “Dalībvalstis var atļaut zvejas kuģiem, kuri kuģo ar to karogu, zvejot krājumos, attiecībā uz kuriem Savienībai nav iedalīta kvota saskaņā ar spēkā esošajām zvejas iespējām (kvota “Citi”), ja šāda kvota pastāv un NAFO izpildsekretārs nav izdevis paziņojumu par zvejas aizliegumu.”;

| b) | panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | vismaz 48 stundas pirms katras ieiešanas pārvaldības apgabalā un pēc vismaz 48 stundu ilgas prombūtnes no pārvaldības apgabala paziņo Komisijai un EFCA to Savienības kuģu vārdus, kas plāno zvejot, izmantojot kvotu “Citi”. Ja iespējams, minētajam paziņojumam pievieno prognozētās nozvejas aplēsi. Ja Komisija uzskata, ka attiecīgie CEM nosacījumi ir izpildīti, tā paziņo NAFO izpildsekretāram.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

vismaz 48 stundas pirms katras ieiešanas pārvaldības apgabalā un pēc vismaz 48 stundu ilgas prombūtnes no pārvaldības apgabala paziņo Komisijai un EFCA to Savienības kuģu vārdus, kas plāno zvejot, izmantojot kvotu “Citi”. Ja iespējams, minētajam paziņojumam pievieno prognozētās nozvejas aplēsi. Ja Komisija uzskata, ka attiecīgie CEM nosacījumi ir izpildīti, tā paziņo NAFO izpildsekretāram.”;

EFCA

CEM

NAFO

| 3) | regulas 6. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “d) | sarkanasaru specializēto zveju 3M rajonā aizliedz no tās dienas plkst. 24.00 (UTC), kad saskaņā ar aplēsēm summārā deklarētā nozveja sasniedz 50 % no sarkanasaru kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) 3M rajonā un kas paziņota saskaņā ar 3. punktu, līdz 1. jūlijam; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 6. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“d)

sarkanasaru specializēto zveju 3M rajonā aizliedz no tās dienas plkst. 24.00 (UTC), kad saskaņā ar aplēsēm summārā deklarētā nozveja sasniedz 50 % no sarkanasaru kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) 3M rajonā un kas paziņota saskaņā ar 3. punktu, līdz 1. jūlijam;

UTC

| e) | sarkanasaru specializēto zveju 3M rajonā aizliedz no tās dienas plkst. 24.00 (UTC), kad saskaņā ar aplēsēm summārā deklarētā nozveja sasniedz 100 % no sarkanasaru KPN 3M rajonā un kas paziņota saskaņā ar 3. punktu;”; |
| --- | --- |

e)

sarkanasaru specializēto zveju 3M rajonā aizliedz no tās dienas plkst. 24.00 (UTC), kad saskaņā ar aplēsēm summārā deklarētā nozveja sasniedz 100 % no sarkanasaru KPN 3M rajonā un kas paziņota saskaņā ar 3. punktu;”;

UTC

| 4) | regulas 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “a) | saskaņā ar spēkā esošajām zvejas iespējām Savienībai nav iedalīta kvota zvejai no minētā krājuma attiecīgajā rajonā; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“a)

saskaņā ar spēkā esošajām zvejas iespējām Savienībai nav iedalīta kvota zvejai no minētā krājuma attiecīgajā rajonā;

| b) | attiecībā uz konkrēto krājumu ir spēkā zvejas aizliegums (moratorijs); vai”; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz konkrēto krājumu ir spēkā zvejas aizliegums (moratorijs); vai”;

| 5) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “9.a pants
  Menca 3M rajonā

  1.   Kuģiem, uz kuriem atrodas vairāk nekā 1 250 kg mencas, kas nozvejota 3M rajonā, piemēro šādus kontroles pasākumus:






  a) | 3M rajonā nozvejoto mencu kuģi izkrauj vai pārkrauj tikai tajās ostās, kas apstiprinātas saskaņā ar 39. pantu; |
| --- | --- | --- |

5)

regulā iekļauj šādu pantu:

“9.a pants

Menca 3M rajonā

1.   Kuģiem, uz kuriem atrodas vairāk nekā 1 250 kg mencas, kas nozvejota 3M rajonā, piemēro šādus kontroles pasākumus:

a)

3M rajonā nozvejoto mencu kuģi izkrauj vai pārkrauj tikai tajās ostās, kas apstiprinātas saskaņā ar 39. pantu;

| b) | vismaz 48 stundas pirms aplēstā ostā ierašanās laika kuģis vai kuģa pārstāvis tā vārdā kompetentajai ostas iestādei dara zināmu kuģa aplēsto ierašanās laiku, aplēsto 3M rajonā nozvejotās mencas daudzumu, kas paturēts uz kuģa, un informāciju par rajonu vai rajoniem, kuros iegūtas citas mencas nozvejas, kas paturētas uz kuģa; |
| --- | --- |

b)

vismaz 48 stundas pirms aplēstā ostā ierašanās laika kuģis vai kuģa pārstāvis tā vārdā kompetentajai ostas iestādei dara zināmu kuģa aplēsto ierašanās laiku, aplēsto 3M rajonā nozvejotās mencas daudzumu, kas paturēts uz kuģa, un informāciju par rajonu vai rajoniem, kuros iegūtas citas mencas nozvejas, kas paturētas uz kuģa;

| c) | katra dalībvalsts savās ostās inspicē katru 3M rajonā nozvejotas mencas izkrāvumu vai pārkrāvumu citā kuģī un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, kas minēts šīs regulas pielikuma 9. punktā, un 12 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Minētajā ziņojumā norāda ikvienu šīs regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu būtisko informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā. |
| --- | --- |

c)

katra dalībvalsts savās ostās inspicē katru 3M rajonā nozvejotas mencas izkrāvumu vai pārkrāvumu citā kuģī un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, kas minēts šīs regulas pielikuma 9. punktā, un 12 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Minētajā ziņojumā norāda ikvienu šīs regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu būtisko informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā.

2.   Katra dalībvalsts, pamatojoties uz riska pārvaldību, inspicē kuģus, uz kuriem atrodas mazāk nekā 1 250 kg mencas, kas nozvejota 3M rajonā.

3.   Komisija vai tās izraudzīta struktūra nodrošina, ka 1. punkta c) apakšpunktā minētā informācija tiek nekavējoties nosūtīta NAFO izpildsekretāram, lai to ievietotu MCS tīmekļa vietnē.”;

| 6) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | katra dalībvalsts nosūta Komisijai ikvienas šim nolūkam apstiprinātās ostas nosaukumu, un Komisija to nosūta NAFO izpildsekretāram. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā nosūta ne mazāk kā 20 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā, un tās aizstāj iepriekšējo sarakstu;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

katra dalībvalsts nosūta Komisijai ikvienas šim nolūkam apstiprinātās ostas nosaukumu, un Komisija to nosūta NAFO izpildsekretāram. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā nosūta ne mazāk kā 20 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā, un tās aizstāj iepriekšējo sarakstu;”;

NAFO

| ii) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | katra dalībvalsts inspicē katru Grenlandes paltusa izkrāvumu tās ostās un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, kas minēts šīs regulas pielikuma 9. punktā, un 14 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Ziņojumā norāda ikvienu šīs regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu būtisko informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

katra dalībvalsts inspicē katru Grenlandes paltusa izkrāvumu tās ostās un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, kas minēts šīs regulas pielikuma 9. punktā, un 14 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Ziņojumā norāda ikvienu šīs regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu būtisko informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā.”;

CEM

NAFO

EFCA

| b) | panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | 72 stundu laikā pēc paziņojuma, ko tas nosūtījis saskaņā ar a) apakšpunktu, tas nesaņem nekādu apstiprinājumu; vai”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

72 stundu laikā pēc paziņojuma, ko tas nosūtījis saskaņā ar a) apakšpunktu, tas nesaņem nekādu apstiprinājumu; vai”;

| 7) | regulas 12. pantam pievieno šādus punktus:

  “9.   Grenlandes haizivs (Somniosus microcephalus) specializētā zveja pārvaldības apgabalā ir aizliegta.


  10.   Zvejas kuģi, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, dara visu iespējamo, lai līdz minimumam samazinātu Grenlandes haizivs nejaušu nozveju un mirstību, un dzīvus Grenlandes haizivs īpatņus atbrīvo tādā veidā, kas rada pēc iespējas mazu kaitējumu.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 12. pantam pievieno šādus punktus:

“9.   Grenlandes haizivs (Somniosus microcephalus) specializētā zveja pārvaldības apgabalā ir aizliegta.

10.   Zvejas kuģi, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, dara visu iespējamo, lai līdz minimumam samazinātu Grenlandes haizivs nejaušu nozveju un mirstību, un dzīvus Grenlandes haizivs īpatņus atbrīvo tādā veidā, kas rada pēc iespējas mazu kaitējumu.”;

| 8) | regulas 13. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šā panta piemērošanas vajadzībām linuma acis mēra saskaņā ar CEM III.A pielikumu, kas minēts šīs regulas pielikuma 10. punktā.”; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 13. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šā panta piemērošanas vajadzībām linuma acis mēra saskaņā ar CEM III.A pielikumu, kas minēts šīs regulas pielikuma 10. punktā.”;

| b) | panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | garnelēm, arī ziemeļu garnelei (PRA) – 40 mm;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

garnelēm, arī ziemeļu garnelei (PRA) – 40 mm;”;

| 9) | regulas 14. pantā iekļauj šādu punktu:

  “3.a   Zvejas kuģi, kas ar zvejas traļiem veic mencas specializēto zveju 3M rajonā, izmanto šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem ir vismaz 55 mm, lai samazinātu mazāku mencas īpatņu nozveju. Šķirotājrežģi novieto traļa augšpuses plātnē pirms āmja.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 14. pantā iekļauj šādu punktu:

“3.a   Zvejas kuģi, kas ar zvejas traļiem veic mencas specializēto zveju 3M rajonā, izmanto šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem ir vismaz 55 mm, lai samazinātu mazāku mencas īpatņu nozveju. Šķirotājrežģi novieto traļa augšpuses plātnē pirms āmja.”;

| 10) | regulas 18. pantu aizstāj ar šādu:

  “18. pants
  Grunts zvejas darbību teritoriālie ierobežojumi

  1.   Līdz 2021. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās nevienā apgabalā, kuri redzami CEM 3. attēlā, kas minēts šīs regulas pielikuma 14. punktā, un kuru robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 5. tabulā, kura minēta šīs regulas pielikuma 15. punktā, norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu.


  2.   Līdz 2021. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās 3O rajona apgabalā, kurš redzams CEM 4. attēlā, kas minēts šīs regulas pielikuma 16. punktā, un kura robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 6. tabulā, kas minēta šīs regulas pielikuma 17. punktā, norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu.


  3.   Līdz 2021. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās 1.–13. apgabalā, kuri redzami CEM 5. attēlā, kas minēts šīs regulas pielikuma 18. punktā, un kuru robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 7. tabulā, kas minēta šīs regulas pielikuma 19. punktā, norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 18. pantu aizstāj ar šādu:

“18. pants

Grunts zvejas darbību teritoriālie ierobežojumi

1.   Līdz 2021. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās nevienā apgabalā, kuri redzami CEM 3. attēlā, kas minēts šīs regulas pielikuma 14. punktā, un kuru robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 5. tabulā, kura minēta šīs regulas pielikuma 15. punktā, norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu.

2.   Līdz 2021. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās 3O rajona apgabalā, kurš redzams CEM 4. attēlā, kas minēts šīs regulas pielikuma 16. punktā, un kura robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 6. tabulā, kas minēta šīs regulas pielikuma 17. punktā, norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu.

3.   Līdz 2021. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās 1.–13. apgabalā, kuri redzami CEM 5. attēlā, kas minēts šīs regulas pielikuma 18. punktā, un kuru robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 7. tabulā, kas minēta šīs regulas pielikuma 19. punktā, norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu.”;

| 11) | regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:

  “23. pants
  Fraktēšanas līgumi

  1.   Šajā pantā “fraktētāja līgumslēdzēja puse” ir līgumslēdzēja puse, kas ir iedalītu zvejas iespēju turētāja, kā norādīts CEM I.A pielikumā un I.B pielikumā, vai dalībvalsts, kas ir iedalītu zvejas iespēju turētāja, un “līgumslēdzēja puse, kas ir karoga valsts,” ir līgumslēdzēja puse vai dalībvalsts, kurā fraktētais kuģis reģistrēts.


  2.   Visas fraktētājai līgumslēdzējai pusei iedalītās zvejas iespējas vai to daļu var apgūt, izmantojot fraktētu atļauju saņēmušu kuģi (“fraktētais kuģis”), kas kuģo ar citas līgumslēdzējas puses karogu, un ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | līgumslēdzēja puse, kas ir karoga valsts, ir rakstiski piekritusi fraktēšanas līgumam; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:

“23. pants

Fraktēšanas līgumi

1.   Šajā pantā “fraktētāja līgumslēdzēja puse” ir līgumslēdzēja puse, kas ir iedalītu zvejas iespēju turētāja, kā norādīts CEM I.A pielikumā un I.B pielikumā, vai dalībvalsts, kas ir iedalītu zvejas iespēju turētāja, un “līgumslēdzēja puse, kas ir karoga valsts,” ir līgumslēdzēja puse vai dalībvalsts, kurā fraktētais kuģis reģistrēts.

2.   Visas fraktētājai līgumslēdzējai pusei iedalītās zvejas iespējas vai to daļu var apgūt, izmantojot fraktētu atļauju saņēmušu kuģi (“fraktētais kuģis”), kas kuģo ar citas līgumslēdzējas puses karogu, un ievērojot šādus nosacījumus:

a)

līgumslēdzēja puse, kas ir karoga valsts, ir rakstiski piekritusi fraktēšanas līgumam;

| b) | fraktēšanas līgums jebkurā kalendārajā gadā attiecas tikai uz vienu zvejas kuģi no katras līgumslēdzējas puses, kas ir karoga valsts; |
| --- | --- |

b)

fraktēšanas līgums jebkurā kalendārajā gadā attiecas tikai uz vienu zvejas kuģi no katras līgumslēdzējas puses, kas ir karoga valsts;

| c) | saskaņā ar fraktēšanas līgumu veikto zvejas operāciju kumulatīvais ilgums nevienā kalendārajā gadā nepārsniedz sešus mēnešus; un |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar fraktēšanas līgumu veikto zvejas operāciju kumulatīvais ilgums nevienā kalendārajā gadā nepārsniedz sešus mēnešus; un

| d) | fraktētais kuģis nav iepriekš bijis identificēts kā NNN zvejā iesaistījies kuģis. |
| --- | --- |

d)

fraktētais kuģis nav iepriekš bijis identificēts kā NNN zvejā iesaistījies kuģis.

3.   Visas nozvejas un piezvejas, ko fraktētais kuģis guvis saskaņā ar fraktēšanas līgumu, tiek attiecinātas uz fraktētāju līgumslēdzēju pusi.

4.   Kad fraktētais kuģis veic zvejas operācijas saskaņā ar fraktēšanas līgumu, līgumslēdzēja puse, kas ir karoga valsts, tam neatļauj vienlaikus apgūt arī zvejas iespējas, kuras iedalītas līgumslēdzējai pusei, kas ir karoga valsts, vai zvejot saskaņā ar citu fraktēšanas līgumu.

5.   Pārkraušanu citā kuģī jūrā nedrīkst veikt bez iepriekšējas atļaujas no fraktētājas līgumslēdzējas puses, kura nodrošina, ka pārkraušana notiek uz kuģa esoša novērotāja pārraudzībā.

6.   Līgumslēdzēja puse, kas ir karoga valsts, pirms fraktēšanas līguma sākuma rakstiski paziņo NAFO izpildsekretāram par savu piekrišanu fraktēšanas līgumam un sniedz fraktētajam kuģim NAFO izpildsekretāra izdotā paziņojuma kopiju un sīkas ziņas par fraktēšanu.

6.a   Ja fraktētais kuģis ir Savienības zvejas kuģis, karoga dalībvalsts pirms fraktēšanas līguma sākuma rakstiski paziņo Komisijai. Ja Komisija uzskata, ka attiecīgie CEM nosacījumi ir izpildīti, tā paziņo NAFO izpildsekretāram par piekrišanu fraktēšanas līgumam.

6.b   Fraktētāja līgumslēdzēja puse pirms fraktēšanas līguma spēkā stāšanās dienas NAFO izpildsekretāram un fraktētajam kuģim rakstiski sniedz zemāk norādīto informāciju, kuras eksemplārs vienmēr atrodas uz fraktētā kuģa:

| a) | kuģa vārds, karoga valsts reģistrācijas numurs, SJO numurs un karoga valsts; |
| --- | --- |

a)

kuģa vārds, karoga valsts reģistrācijas numurs, SJO numurs un karoga valsts;

| b) | iepriekšējais vārds vai vārdi un karoga valsts vai valstis, ja tādi bijuši; |
| --- | --- |

b)

iepriekšējais vārds vai vārdi un karoga valsts vai valstis, ja tādi bijuši;

| c) | kuģa īpašnieka vai īpašnieku un operatoru vārds un adrese; |
| --- | --- |

c)

kuģa īpašnieka vai īpašnieku un operatoru vārds un adrese;

| d) | fraktēšanas līguma eksemplārs un visas zvejas atļaujas vai licences, ko fraktētāja līgumslēdzēja puse ir izdevusi fraktētajam kuģim; un |
| --- | --- |

d)

fraktēšanas līguma eksemplārs un visas zvejas atļaujas vai licences, ko fraktētāja līgumslēdzēja puse ir izdevusi fraktētajam kuģim; un

| e) | iedalītās zvejas iespējas, kas asignētas kuģim. |
| --- | --- |

e)

iedalītās zvejas iespējas, kas asignētas kuģim.

6.c   Ja fraktētāja līgumslēdzēja puse ir Savienība, fraktētāja dalībvalsts pirms fraktēšanas līguma stāšanās spēkā paziņo Komisijai 6.b punktā minēto informāciju. Ja Komisija uzskata, ka attiecīgie CEM nosacījumi ir izpildīti, tā informāciju nosūta NAFO izpildsekretāram.

7.   Ja fraktētais kuģis ir Savienības zvejas kuģis, karoga dalībvalsts tūlīt paziņo Komisijai jebkādus šādus notikumus:

| a) | zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir sāktas; |
| --- | --- |

a)

zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir sāktas;

| b) | zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir apturētas; |
| --- | --- |

b)

zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir apturētas;

| c) | zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu un kas ir bijušas apturētas, ir atsāktas; |
| --- | --- |

c)

zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu un kas ir bijušas apturētas, ir atsāktas;

| d) | zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir pabeigtas. |
| --- | --- |

d)

zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir pabeigtas.

8.   Līgumslēdzēja puse, kas ir karoga valsts, atsevišķi reģistrē nozvejas un piezvejas datus par zvejas operācijām, ko kuģis, kas kuģo ar tās karogu, veicis saskaņā ar katru fraktēšanas līgumu, un šos datus ziņo Komisijai, kura tos nosūta fraktētājai līgumslēdzējai pusei un NAFO izpildsekretāram.”;

| 12) | regulas 25. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | pareizi reģistrē katrā zvejas rīka vilkšanas/ievietošanas reizē gūto nozveju sadalījumā pa rajoniem;”; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

regulas 25. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

pareizi reģistrē katrā zvejas rīka vilkšanas/ievietošanas reizē gūto nozveju sadalījumā pa rajoniem;”;

| b) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | reģistrē katras sugas un produktu veida produkciju sadalījumā par rajoniem;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

reģistrē katras sugas un produktu veida produkciju sadalījumā par rajoniem;”;

| ii) | punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | reģistrē katru ierakstu saskaņā ar 24. pantu; un”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

reģistrē katru ierakstu saskaņā ar 24. pantu; un”;

| iii) | punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “e) | ja inspekcijas dienā veikta ražošana, inspektoram pēc pieprasījuma dara pieejamu informāciju par visu minētajā dienā apstrādāto nozveju.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“e)

ja inspekcijas dienā veikta ražošana, inspektoram pēc pieprasījuma dara pieejamu informāciju par visu minētajā dienā apstrādāto nozveju.”;

| c) | panta 6. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | nozveja (CAT) – paturētās nozvejas daudzums un izmestais daudzums (pa sugām) iepriekšējā dienā pirms ziņojuma nosūtīšanas, sadalīts pa rajoniem, tiek nosūtīts katru dienu pirms plkst. 12.00 (UTC), arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle, ja vien tas nav iesniegts COX ziņojumā; nulles apjoma paturēto nozveju un nulles apjoma izmetumu ziņošanā izmanto trīsburtu kodu MZZ (nespecificētas jūras sugas) un daudzumu “0”, kā redzams šādos piemēros (//CA/MZZ 0//un//RJ/MZZ 0//);”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

panta 6. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

nozveja (CAT) – paturētās nozvejas daudzums un izmestais daudzums (pa sugām) iepriekšējā dienā pirms ziņojuma nosūtīšanas, sadalīts pa rajoniem, tiek nosūtīts katru dienu pirms plkst. 12.00 (UTC), arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle, ja vien tas nav iesniegts COX ziņojumā; nulles apjoma paturēto nozveju un nulles apjoma izmetumu ziņošanā izmanto trīsburtu kodu MZZ (nespecificētas jūras sugas) un daudzumu “0”, kā redzams šādos piemēros (//CA/MZZ 0//un//RJ/MZZ 0//);”;

CAT

UTC

COX

| ii) | punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Par nozveju ziņo sugas līmenī, norādot atbilstošo trīsburtu kodu, kas sniegts šīs regulas pielikuma 11. punktā minētajā CEM I.C pielikumā, vai, ja tas CEM I.C pielikumā nav norādīts, izmanto FAO Ūdens zinātņu un zivsaimniecības informācijas sistēmas Zivsaimniecības statistikas vajadzībām paredzēto sugu sarakstu. Reģistrē arī katra zvejas rīka iemetiena vai ievietošanas reizē nozvejoto haizivju aplēsto svaru.”; |
| --- | --- |

ii)

punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Par nozveju ziņo sugas līmenī, norādot atbilstošo trīsburtu kodu, kas sniegts šīs regulas pielikuma 11. punktā minētajā CEM I.C pielikumā, vai, ja tas CEM I.C pielikumā nav norādīts, izmanto FAO Ūdens zinātņu un zivsaimniecības informācijas sistēmas Zivsaimniecības statistikas vajadzībām paredzēto sugu sarakstu. Reģistrē arī katra zvejas rīka iemetiena vai ievietošanas reizē nozvejoto haizivju aplēsto svaru.”;

CEM

CEM

FAO

| d) | panta 9. punktam pievieno šādu daļu:

  “Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu nepiemēro, ja par visām nozvejām ir ziņots saskaņā ar 6. punktu.”; |
| --- | --- |

d)

panta 9. punktam pievieno šādu daļu:

“Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu nepiemēro, ja par visām nozvejām ir ziņots saskaņā ar 6. punktu.”;

| 13) | regulas 27. pantu groza šādi:






  a) | panta 5. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “g) | saņēmusi 11. punkta e) apakšpunktā minēto novērotāja dienas ziņojumu, to nekavējoties elektroniski nosūta NAFO izpildsekretāram.”; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

regulas 27. pantu groza šādi:

a)

panta 5. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“g)

saņēmusi 11. punkta e) apakšpunktā minēto novērotāja dienas ziņojumu, to nekavējoties elektroniski nosūta NAFO izpildsekretāram.”;

NAFO

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Katra dalībvalsts dara zināmu:






  a) | ne vēlāk kā 24 stundas pirms novērotāja izvietošanas uz zvejas kuģa – zvejas kuģa vārdu un starptautisko radio izsaukuma signālu, kā arī attiecīgā novērotāja vārdu un, attiecīgā gadījumā, identitātes numuru; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Katra dalībvalsts dara zināmu:

a)

ne vēlāk kā 24 stundas pirms novērotāja izvietošanas uz zvejas kuģa – zvejas kuģa vārdu un starptautisko radio izsaukuma signālu, kā arī attiecīgā novērotāja vārdu un, attiecīgā gadījumā, identitātes numuru;

| b) | 20 dienu laikā pēc kuģa ierašanās ostā – 11. punktā minēto novērotāja ziņojumu par reisu; |
| --- | --- |

b)

20 dienu laikā pēc kuģa ierašanās ostā – 11. punktā minēto novērotāja ziņojumu par reisu;

| c) | katru gadu līdz 15. februārim – ziņojumu par šajā pantā izklāstīto pienākumu izpildi iepriekšējā kalendārajā gadā.”; |
| --- | --- |

c)

katru gadu līdz 15. februārim – ziņojumu par šajā pantā izklāstīto pienākumu izpildi iepriekšējā kalendārajā gadā.”;

| c) | panta 15. punktu aizstāj ar šādu:

  “15.   Informāciju, kas dalībvalstīm jāsniedz saskaņā ar 3. punkta c) un d) apakšpunktu, 5. punkta a) apakšpunktu, 6. punkta c) apakšpunktu un 7. punktu, nosūta EFCA ar kopiju Komisijai. EFCA nodrošina, ka šī informācija nekavējoties tiek nosūtīta NAFO izpildsekretāram publicēšanai NAFO
  MCS tīmekļa vietnē.”; |
| --- | --- |

c)

panta 15. punktu aizstāj ar šādu:

“15.   Informāciju, kas dalībvalstīm jāsniedz saskaņā ar 3. punkta c) un d) apakšpunktu, 5. punkta a) apakšpunktu, 6. punkta c) apakšpunktu un 7. punktu, nosūta EFCA ar kopiju Komisijai. EFCA nodrošina, ka šī informācija nekavējoties tiek nosūtīta NAFO izpildsekretāram publicēšanai NAFO
  MCS tīmekļa vietnē.”;

| 14) | regulas 28. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Inspekciju un pārraudzību veic inspektori, ko norīkojušas dalībvalstis, EFCA un Komisija. Dalībvalstis un Komisija inspektorus ar shēmas starpniecību paziņo EFCA.”; |
| --- | --- | --- |

14)

regulas 28. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Inspekciju un pārraudzību veic inspektori, ko norīkojušas dalībvalstis, EFCA un Komisija. Dalībvalstis un Komisija inspektorus ar shēmas starpniecību paziņo EFCA.”;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Inspektori, kas apmeklē pētniecības kuģi, atzīmē kuģa stāvokli un veic tikai tās inspekcijas procedūras, kas vajadzīgas, lai pārliecinātos, vai kuģis veic darbības, kuras ir saskanīgas ar tā pētniecības plānu. Ja inspektoriem ir pamatoti iemesli aizdomām, ka kuģis veic darbības, kas nav saskanīgas ar tā pētniecības plānu, nekavējoties informē Komisiju un EFCA un pilnībā piemēro CEM.”; |
| --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Inspektori, kas apmeklē pētniecības kuģi, atzīmē kuģa stāvokli un veic tikai tās inspekcijas procedūras, kas vajadzīgas, lai pārliecinātos, vai kuģis veic darbības, kuras ir saskanīgas ar tā pētniecības plānu. Ja inspektoriem ir pamatoti iemesli aizdomām, ka kuģis veic darbības, kas nav saskanīgas ar tā pētniecības plānu, nekavējoties informē Komisiju un EFCA un pilnībā piemēro CEM.”;

| 15) | regulas 30. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | pārsūta pārraudzības ziņojumu EFCA, kas to nekavējoties iesniedz NAFO izpildsekretāram pārsūtīšanai līgumslēdzējai pusei, kas ir kuģa karoga valsts;”; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

regulas 30. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

pārsūta pārraudzības ziņojumu EFCA, kas to nekavējoties iesniedz NAFO izpildsekretāram pārsūtīšanai līgumslēdzējai pusei, kas ir kuģa karoga valsts;”;

EFCA

NAFO

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Izmeklēšanas ziņojumu katra dalībvalsts nosūta EFCA, kas to pārsūta NAFO izpildsekretāram un Komisijai.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Izmeklēšanas ziņojumu katra dalībvalsts nosūta EFCA, kas to pārsūta NAFO izpildsekretāram un Komisijai.”;

| 16) | regulas 33. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:






  “ii) | attiecīgajās inspekcijas ziņojuma iedaļās reģistrē summas, kā arī starpību starp reģistrēto nozveju un savām aplēsēm par nozveju, kas atrodas uz kuģa;”; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

regulas 33. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:

“ii)

attiecīgajās inspekcijas ziņojuma iedaļās reģistrē summas, kā arī starpību starp reģistrēto nozveju un savām aplēsēm par nozveju, kas atrodas uz kuģa;”;

| b) | panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | nosūta EFCA jūrā veiktas inspekcijas ziņojumu, ja iespējams 20 dienu laikā pēc inspekcijas, un EFCA to iesniedz NAFO izpildsekretāram;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

nosūta EFCA jūrā veiktas inspekcijas ziņojumu, ja iespējams 20 dienu laikā pēc inspekcijas, un EFCA to iesniedz NAFO izpildsekretāram;”;

EFCA

EFCA

NAFO

| 17) | regulas 34. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | par pārkāpumu paziņo jebkuram novērotājam, kas atrodas uz kuģa.”; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

regulas 34. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

par pārkāpumu paziņo jebkuram novērotājam, kas atrodas uz kuģa.”;

| b) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | 24 stundu laikā pēc pārkāpuma konstatēšanas nosūta Komisijai un EFCA rakstisku paziņojumu par pārkāpumu, par ko ziņojuši tās inspektori, un tās šo paziņojumu pārsūta kompetentajai iestādei līgumslēdzējā pusē, kas ir karoga valsts, vai dalībvalstī, ja tā nav inspicējošā dalībvalsts, un NAFO izpildsekretāram. Rakstiskajā paziņojumā iekļauj informāciju, kas reģistrēta iedaļā “Pārkāpumi” inspekcijas ziņojumā, kas paredzēts CEM IV.B pielikumā, kurš minēts šīs regulas pielikuma 41. punktā, norāda attiecīgos pasākumus un sīki apraksta pamatu, uz kura izdots paziņojums par pārkāpumu, un pierādījumus, kuri šo paziņojumu pamato, un, ja iespējams, paziņojumam pievieno zvejas rīku, nozvejas vai citu ar pārkāpumiem saistītu pierādījumu attēlus, kas minēti šā panta 1. punktā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

24 stundu laikā pēc pārkāpuma konstatēšanas nosūta Komisijai un EFCA rakstisku paziņojumu par pārkāpumu, par ko ziņojuši tās inspektori, un tās šo paziņojumu pārsūta kompetentajai iestādei līgumslēdzējā pusē, kas ir karoga valsts, vai dalībvalstī, ja tā nav inspicējošā dalībvalsts, un NAFO izpildsekretāram. Rakstiskajā paziņojumā iekļauj informāciju, kas reģistrēta iedaļā “Pārkāpumi” inspekcijas ziņojumā, kas paredzēts CEM IV.B pielikumā, kurš minēts šīs regulas pielikuma 41. punktā, norāda attiecīgos pasākumus un sīki apraksta pamatu, uz kura izdots paziņojums par pārkāpumu, un pierādījumus, kuri šo paziņojumu pamato, un, ja iespējams, paziņojumam pievieno zvejas rīku, nozvejas vai citu ar pārkāpumiem saistītu pierādījumu attēlus, kas minēti šā panta 1. punktā;”;

EFCA

NAFO

CEM

| ii) | punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “
  EFCA inspekcijas ziņojumu iesniedz NAFO izpildsekretāram.”; |
| --- | --- |

ii)

punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“
  EFCA inspekcijas ziņojumu iesniedz NAFO izpildsekretāram.”;

EFCA

NAFO

| 18) | regulas 35. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | zveja, izmantojot kvotu “Citi”, bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai un EFCA – pretrunā 5. pantam;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

18)

regulas 35. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

zveja, izmantojot kvotu “Citi”, bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai un EFCA – pretrunā 5. pantam;”;

EFCA

| ii) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | zveja aizlieguma apgabalā – pretrunā 9. panta 5. punktam vai 18. pantam;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

zveja aizlieguma apgabalā – pretrunā 9. panta 5. punktam vai 18. pantam;”;

| iii) | punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | neatļauta linuma acu izmēra vai režģa izmēra izmantošana – pretrunā 13. vai 14. pantam;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

neatļauta linuma acu izmēra vai režģa izmēra izmantošana – pretrunā 13. vai 14. pantam;”;

| iv) | punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “k) | ar nozveju saistītu ziņu nenosūtīšana – pretrunā 12. panta 1. punktam vai 25. pantam;”; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“k)

ar nozveju saistītu ziņu nenosūtīšana – pretrunā 12. panta 1. punktam vai 25. pantam;”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Šā panta 3. un 4. punktā “nepareiza nozvejas reģistrēšana” nozīmē, ka starpība starp inspektoru aplēsēm par apstrādāto nozveju uz kuģa, pa sugām vai kopā, un produkcijas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem ir vismaz 10 tonnas vai 20 % – atkarībā no tā, kurš ir lielākais daudzums, aprēķināts kā procentuālā daļa no produkcijas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Šā panta 3. un 4. punktā “nepareiza nozvejas reģistrēšana” nozīmē, ka starpība starp inspektoru aplēsēm par apstrādāto nozveju uz kuģa, pa sugām vai kopā, un produkcijas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem ir vismaz 10 tonnas vai 20 % – atkarībā no tā, kurš ir lielākais daudzums, aprēķināts kā procentuālā daļa no produkcijas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem.”;

| c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Pilnā nozvejas inspicēšanā un uzskaitīšanā ar karoga dalībvalsts un – ja tā nav tā pati valsts – līgumslēdzējas puses, kas ir ostas valsts, piekrišanu drīkst piedalīties citas līgumslēdzējas puses vai dalībvalsts inspektori.”; |
| --- | --- |

c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Pilnā nozvejas inspicēšanā un uzskaitīšanā ar karoga dalībvalsts un – ja tā nav tā pati valsts – līgumslēdzējas puses, kas ir ostas valsts, piekrišanu drīkst piedalīties citas līgumslēdzējas puses vai dalībvalsts inspektori.”;

| 19) | regulas 39. pantu groza šādi:






  a) | panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ostas dalībvalsts iesniedz Komisijai sarakstu ar apstiprinātām ostām, kurās zvejas kuģiem var būt atļauts ieiet izkraušanas, citā kuģī pārkraušanas un/vai ostas pakalpojumu saņemšanas nolūkā, un pēc iespējas lielākā mērā nodrošina, ka katrai apstiprinātajai ostai ir pietiekama kapacitāte veikt inspekcijas atbilstīgi šai nodaļai. Komisija apstiprināto ostu sarakstu paziņo NAFO izpildsekretāram. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā aizstāj iepriekšējo sarakstu, un tās ievieto ne mazāk kā 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā.


  2.   Ostas dalībvalsts nosaka minimālo iepriekšēja pieprasījuma periodu. Iepriekšēja pieprasījuma periods ir trīs darbdienas pirms aplēstā ierašanās laika. Tomēr pēc vienošanās ar Komisiju ostas dalībvalsts drīkst paredzēt citu iepriekšēja pieprasījuma periodu, cita starpā ņemot vērā nozvejas produktu veidu vai attālumu starp zvejas vietām un dalībvalsts ostām. Informāciju par iepriekšēja pieprasījuma periodu ostas dalībvalsts dara zināmu Komisijai, kas to paziņo NAFO izpildsekretāram.


  3.   Ostas dalībvalsts izraugās kompetento iestādi, kas darbojas kā kontaktpunkts, kurš saņem pieprasījumus saskaņā ar 41. pantu, saņem apstiprinājumus saskaņā ar 40. panta 2. punktu un izdod atļaujas saskaņā ar šā panta 6. punktu. Kompetentās iestādes nosaukumu un tās kontaktinformāciju ostas dalībvalsts dara zināmu Komisijai, kas to paziņo NAFO izpildsekretāram.”; |
| --- | --- | --- |

19)

regulas 39. pantu groza šādi:

a)

panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ostas dalībvalsts iesniedz Komisijai sarakstu ar apstiprinātām ostām, kurās zvejas kuģiem var būt atļauts ieiet izkraušanas, citā kuģī pārkraušanas un/vai ostas pakalpojumu saņemšanas nolūkā, un pēc iespējas lielākā mērā nodrošina, ka katrai apstiprinātajai ostai ir pietiekama kapacitāte veikt inspekcijas atbilstīgi šai nodaļai. Komisija apstiprināto ostu sarakstu paziņo NAFO izpildsekretāram. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā aizstāj iepriekšējo sarakstu, un tās ievieto ne mazāk kā 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā.

2.   Ostas dalībvalsts nosaka minimālo iepriekšēja pieprasījuma periodu. Iepriekšēja pieprasījuma periods ir trīs darbdienas pirms aplēstā ierašanās laika. Tomēr pēc vienošanās ar Komisiju ostas dalībvalsts drīkst paredzēt citu iepriekšēja pieprasījuma periodu, cita starpā ņemot vērā nozvejas produktu veidu vai attālumu starp zvejas vietām un dalībvalsts ostām. Informāciju par iepriekšēja pieprasījuma periodu ostas dalībvalsts dara zināmu Komisijai, kas to paziņo NAFO izpildsekretāram.

3.   Ostas dalībvalsts izraugās kompetento iestādi, kas darbojas kā kontaktpunkts, kurš saņem pieprasījumus saskaņā ar 41. pantu, saņem apstiprinājumus saskaņā ar 40. panta 2. punktu un izdod atļaujas saskaņā ar šā panta 6. punktu. Kompetentās iestādes nosaukumu un tās kontaktinformāciju ostas dalībvalsts dara zināmu Komisijai, kas to paziņo NAFO izpildsekretāram.”;

| b) | panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Ostas dalībvalsts nekavējoties paziņo kuģa kapteinim savu lēmumu atļaut vai liegt ieiešanu ostā vai – ja kuģis ir ostā – izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī un citādu ostas izmantošanu. Ja kuģim tiek atļauts ieiet ostā, ostas dalībvalsts atdod kuģa kapteinim “Ostas valsts kontroles iepriekšēja pieprasījuma veidlapas”, kas paredzēta CEM II.L pielikumā, kurš minēts šīs regulas pielikuma 43. punktā, eksemplāru, kurā pienācīgi aizpildīta C daļa. Minēto eksemplāru nosūta arī NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Atteikuma gadījumā ostas dalībvalsts par to paziņo arī NAFO līgumslēdzējai pusei, kas ir karoga valsts.


  9.   Ja 41. panta 2. punktā minētais iepriekšējais pieprasījums tiek anulēts, ostas dalībvalsts nosūta anulētās “Ostas valsts kontroles iepriekšēja pieprasījuma veidlapas” eksemplāru NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA.”; |
| --- | --- |

b)

panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Ostas dalībvalsts nekavējoties paziņo kuģa kapteinim savu lēmumu atļaut vai liegt ieiešanu ostā vai – ja kuģis ir ostā – izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī un citādu ostas izmantošanu. Ja kuģim tiek atļauts ieiet ostā, ostas dalībvalsts atdod kuģa kapteinim “Ostas valsts kontroles iepriekšēja pieprasījuma veidlapas”, kas paredzēta CEM II.L pielikumā, kurš minēts šīs regulas pielikuma 43. punktā, eksemplāru, kurā pienācīgi aizpildīta C daļa. Minēto eksemplāru nosūta arī NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Atteikuma gadījumā ostas dalībvalsts par to paziņo arī NAFO līgumslēdzējai pusei, kas ir karoga valsts.

9.   Ja 41. panta 2. punktā minētais iepriekšējais pieprasījums tiek anulēts, ostas dalībvalsts nosūta anulētās “Ostas valsts kontroles iepriekšēja pieprasījuma veidlapas” eksemplāru NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA.”;

| c) | panta 17. punktu aizstāj ar šādu:

  “17.   Ostas dalībvalsts nekavējoties nosūta katra ostas valsts kontroles inspekcijas ziņojuma eksemplāru NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA.”; |
| --- | --- |

c)

panta 17. punktu aizstāj ar šādu:

“17.   Ostas dalībvalsts nekavējoties nosūta katra ostas valsts kontroles inspekcijas ziņojuma eksemplāru NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA.”;

| 20) | regulas 45. pantu aizstāj ar šādu:

  “45. pants
  Kuģu, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, pamanīšana un inspicēšana pārvaldības apgabalā
  Katra dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā EFCA, kura pārvaldības apgabalā veic inspekciju un/vai pārraudzību, kas atļauta saskaņā ar kopīgo inspekcijas un pārraudzības shēmu, un kura pamana vai identificē kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis un kas iesaistījies zvejas darbībās pārvaldības apgabalā:






  a) | izmantojot šīs regulas pielikuma 38. punktā minētajā CEM IV.A pielikumā noteikto pārraudzības ziņojuma formātu, nekavējoties nosūta informāciju Komisijai; |
| --- | --- | --- |

20)

regulas 45. pantu aizstāj ar šādu:

“45. pants

Kuģu, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, pamanīšana un inspicēšana pārvaldības apgabalā

Katra dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā EFCA, kura pārvaldības apgabalā veic inspekciju un/vai pārraudzību, kas atļauta saskaņā ar kopīgo inspekcijas un pārraudzības shēmu, un kura pamana vai identificē kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis un kas iesaistījies zvejas darbībās pārvaldības apgabalā:

a)

izmantojot šīs regulas pielikuma 38. punktā minētajā CEM IV.A pielikumā noteikto pārraudzības ziņojuma formātu, nekavējoties nosūta informāciju Komisijai;

| b) | cenšas informēt kuģa kapteini par to, ka tiek pieņemts, ka kuģis ir iesaistījies NNN zvejā, un ka šī informācija tiks izplatīta visām līgumslēdzējām pusēm, attiecīgajām RZPO un kuģa karoga valstij; |
| --- | --- |

b)

cenšas informēt kuģa kapteini par to, ka tiek pieņemts, ka kuģis ir iesaistījies NNN zvejā, un ka šī informācija tiks izplatīta visām līgumslēdzējām pusēm, attiecīgajām RZPO un kuģa karoga valstij;

| c) | attiecīgā gadījumā lūdz kuģa kapteinim atļauju uzkāpt uz kuģa, lai to inspicētu; un |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā lūdz kuģa kapteinim atļauju uzkāpt uz kuģa, lai to inspicētu; un

| d) | ja kuģa kapteinis piekrīt inspekcijai:






  i) | izmantojot šīs regulas pielikuma 41. punktā minētajā CEM IV.B pielikumā sniegto inspekcijas ziņojuma veidlapu, nekavējoties nosūta Komisijai inspektora konstatējumus; un |
| --- | --- | --- |

d)

ja kuģa kapteinis piekrīt inspekcijai:

i)

izmantojot šīs regulas pielikuma 41. punktā minētajā CEM IV.B pielikumā sniegto inspekcijas ziņojuma veidlapu, nekavējoties nosūta Komisijai inspektora konstatējumus; un

| ii) | izsniedz kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma eksemplāru.”; |
| --- | --- |

ii)

izsniedz kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma eksemplāru.”;

| 21) | regulas 50. panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “i) | linuma acu izmēriem, kas noteikti 13. panta 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

21)

regulas 50. panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“i)

linuma acu izmēriem, kas noteikti 13. panta 2. punktā;

| j) | ziemeļu garneles zvejā izmantojamo šķirotājrežģu, restu un savienojuma ķēžu tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas 14. panta 2. punktā, kā arī šķirotājrežģu vai piestiprinājumu tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas 14. panta 3. vai 3.a punktā; |
| --- | --- |

j)

ziemeļu garneles zvejā izmantojamo šķirotājrežģu, restu un savienojuma ķēžu tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas 14. panta 2. punktā, kā arī šķirotājrežģu vai piestiprinājumu tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas 14. panta 3. vai 3.a punktā;

| k) | grunts zvejas darbību teritoriālajiem vai laikposma ierobežojumiem, kas noteikti 18. pantā.”; |
| --- | --- |

k)

grunts zvejas darbību teritoriālajiem vai laikposma ierobežojumiem, kas noteikti 18. pantā.”;

| 22) | pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 44) punktu aizstāj ar šādu:






  “44) | CEM IV.H pielikums par inspekcijām, kas minēts 39. panta 11. punktā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

22)

pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 44) punktu aizstāj ar šādu:

“44)

CEM IV.H pielikums par inspekcijām, kas minēts 39. panta 11. punktā;”;

CEM

| b) | pievieno šādu punktu:






  “45) | CEM II.H pielikums par procedūru, saskaņā ar kuru līgumslēdzēju pušu indivīdiem piešķir piekļuvi MCS tīmekļa vietnei.”. |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“45)

CEM II.H pielikums par procedūru, saskaņā ar kuru līgumslēdzēju pušu indivīdiem piešķir piekļuvi MCS tīmekļa vietnei.”.

CEM

MCS

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 14. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 429, 11.12.2020., 279. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 13. jūlija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (2019. gada 20. maijs), ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, groza Regulu (ES) 2016/1627 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2115/2005 un (EK) Nr. 1386/2007 (OV L 141, 28.5.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (OV L 83, 25.3.2019., 18. lpp.).

4

(5)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

5

---

| 30.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 274/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 274/41

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1232

(2021. gada 14. jūlijā)

par pagaidu atkāpi no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem attiecībā uz tehnoloģiju izmantošanu, ko veic numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji, lai apstrādātu persondatus un citus datus nolūkā apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. panta 2. punktu saistībā ar tā 114. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (3) ir paredzēti noteikumi, kas nodrošina tiesības uz privāto dzīvi un konfidencialitāti attiecībā uz persondatu apstrādi datu apmaiņā elektronisko komunikāciju nozarē. Minētā direktīva konkretizē un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (4). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (3) ir paredzēti noteikumi, kas nodrošina tiesības uz privāto dzīvi un konfidencialitāti attiecībā uz persondatu apstrādi datu apmaiņā elektronisko komunikāciju nozarē. Minētā direktīva konkretizē un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (4).

| (2) | Direktīva 2002/58/EK attiecas uz persondatu apstrādi saistībā ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu. Līdz 2020. gada 21. decembrim tika piemērota “elektronisko komunikāciju pakalpojuma” definīcija, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (5) 2. panta c) punktā. Minētajā datumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (6) Direktīvu 2002/21/EK atcēla. “Elektronisko sakaru pakalpojuma” definīcija, kas paredzēta Direktīvas (ES) 2018/1972 2. panta 4. punktā, ietver numurneatkarīgus starppersonu sakaru pakalpojumus, kā definēts minētās direktīvas 2. panta 7. punktā. Tāpēc numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, kas ietver, piemēram, Interneta protokola balss pārraidi, ziņojumapmaiņas un tīmekļa e-pasta pakalpojumus, 2020. gada 21. decembrī tika iekļauti Direktīvas 2002/58/EK darbības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 2002/58/EK attiecas uz persondatu apstrādi saistībā ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu. Līdz 2020. gada 21. decembrim tika piemērota “elektronisko komunikāciju pakalpojuma” definīcija, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (5) 2. panta c) punktā. Minētajā datumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (6) Direktīvu 2002/21/EK atcēla. “Elektronisko sakaru pakalpojuma” definīcija, kas paredzēta Direktīvas (ES) 2018/1972 2. panta 4. punktā, ietver numurneatkarīgus starppersonu sakaru pakalpojumus, kā definēts minētās direktīvas 2. panta 7. punktā. Tāpēc numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, kas ietver, piemēram, Interneta protokola balss pārraidi, ziņojumapmaiņas un tīmekļa e-pasta pakalpojumus, 2020. gada 21. decembrī tika iekļauti Direktīvas 2002/58/EK darbības jomā.

| (3) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. panta 1. punktu Savienība atzīst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”) izklāstītās tiesības, brīvības un principus. Hartas 7. pants aizsargā ikvienas personas pamattiesības uz privātās un ģimenes dzīves, mājokļa un saziņas neaizskaramību, tostarp komunikācijas konfidencialitāti. Hartas 8. pantā ir ietvertas tiesības uz persondatu aizsardzību. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. panta 1. punktu Savienība atzīst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”) izklāstītās tiesības, brīvības un principus. Hartas 7. pants aizsargā ikvienas personas pamattiesības uz privātās un ģimenes dzīves, mājokļa un saziņas neaizskaramību, tostarp komunikācijas konfidencialitāti. Hartas 8. pantā ir ietvertas tiesības uz persondatu aizsardzību.

| (4) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada Konvencijas par bērna tiesībām (UNCRC) 3. panta 1. punktā un Hartas 24. panta 2. punktā ir paredzēts, ka visās darbībās, kas attiecas uz bērniem, neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts iestādes vai privātas iestādes, pirmkārt jāņem vērā bērna intereses. Turklāt UNCRC 3. panta 2. punktā un Hartas 24. panta 1. punktā ir minētas bērnu tiesības uz šādu viņu labbūtībai nepieciešamo aizsardzību un gādību. |
| --- | --- |

(4)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada Konvencijas par bērna tiesībām (UNCRC) 3. panta 1. punktā un Hartas 24. panta 2. punktā ir paredzēts, ka visās darbībās, kas attiecas uz bērniem, neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts iestādes vai privātas iestādes, pirmkārt jāņem vērā bērna intereses. Turklāt UNCRC 3. panta 2. punktā un Hartas 24. panta 1. punktā ir minētas bērnu tiesības uz šādu viņu labbūtībai nepieciešamo aizsardzību un gādību.

| (5) | Bērnu aizsardzība gan bezsaistē, gan tiešsaistē ir viena no Savienības prioritātēm. Seksuāla vardarbība pret bērniem un bērnu seksuāla izmantošana ir nopietns cilvēktiesību un pamattiesību pārkāpums, jo īpaši attiecībā uz bērnu tiesībām tikt aizsargātiem pret jebkāda veida vardarbību, nežēlīgu vai nevērīgu izturēšanos, sliktu izturēšanos vai ekspluatāciju, tostarp seksuālu vardarbību, kā paredzēts UNCRC un Hartā. Digitalizācija sabiedrībai un ekonomikai ir devusi daudz ieguvumu, bet tā arī ir radījusi problēmas, tostarp aizvien lielāku seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Komisija 2020. gada 24. jūlijā pieņēma paziņojumu “ES stratēģija efektīvākai cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu” (“Stratēģija”). Šīs stratēģijas mērķis ir Savienības līmenī efektīvi reaģēt uz noziegumiem, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret bērniem. |
| --- | --- |

(5)

Bērnu aizsardzība gan bezsaistē, gan tiešsaistē ir viena no Savienības prioritātēm. Seksuāla vardarbība pret bērniem un bērnu seksuāla izmantošana ir nopietns cilvēktiesību un pamattiesību pārkāpums, jo īpaši attiecībā uz bērnu tiesībām tikt aizsargātiem pret jebkāda veida vardarbību, nežēlīgu vai nevērīgu izturēšanos, sliktu izturēšanos vai ekspluatāciju, tostarp seksuālu vardarbību, kā paredzēts UNCRC un Hartā. Digitalizācija sabiedrībai un ekonomikai ir devusi daudz ieguvumu, bet tā arī ir radījusi problēmas, tostarp aizvien lielāku seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Komisija 2020. gada 24. jūlijā pieņēma paziņojumu “ES stratēģija efektīvākai cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu” (“Stratēģija”). Šīs stratēģijas mērķis ir Savienības līmenī efektīvi reaģēt uz noziegumiem, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret bērniem.

| (6) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/93/ES (7) ar šo regulu netiek reglamentēta dalībvalstu politika attiecībā uz seksuālām darbībām ar savstarpēju piekrišanu, kurās var būt iesaistīti bērni un kuras var uzskatīt par normālu seksualitātes atklāšanu cilvēka attīstības gaitā, ņemot vērā dažādās kultūras un tiesību tradīcijas, kā arī jaunus veidus, kā bērni un jaunieši savā starpā veido un uztur attiecības, tostarp, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/93/ES (7) ar šo regulu netiek reglamentēta dalībvalstu politika attiecībā uz seksuālām darbībām ar savstarpēju piekrišanu, kurās var būt iesaistīti bērni un kuras var uzskatīt par normālu seksualitātes atklāšanu cilvēka attīstības gaitā, ņemot vērā dažādās kultūras un tiesību tradīcijas, kā arī jaunus veidus, kā bērni un jaunieši savā starpā veido un uztur attiecības, tostarp, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.

| (7) | Daži konkrētu numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji (“pakalpojumu sniedzēji”), piemēram, tīmekļa pasta un ziņojumapmaiņas pakalpojumu sniedzēji, jau brīvprātīgi izmanto īpašas tehnoloģijas, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņotu par to tiesībaizsardzības iestādēm un organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un tas tiek darīts, skenējot vai nu saturu, piemēram, attēlus un tekstu, vai arī komunikācijas informācijas plūsmas datus, dažos gadījumos izmantojot vēsturiskos datus. Minētajās darbībās varētu izmantot jaukšanas algoritma tehnoloģiju attiecībā uz attēliem un video, kā arī klasifikatorus un mākslīgo intelektu teksta vai informācijas plūsmas datu analīzei. Izmantojot jaukšanas algoritma tehnoloģiju, par tiešsaistes materiāliem, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, tiek ziņots pozitīva trāpījuma gadījumā, proti, ja ir sakritība, salīdzinot attiecīgo attēlu vai video ar unikālu nerekonvertējamu jaucējvērtību (“hash”) no datubāzes, kuru uztur organizācija, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un kurā ir iekļauts pārbaudīts tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem. Minētie pakalpojumu sniedzēji izmanto valstu palīdzības dienestus ziņošanai par tiešsaistes materiāliem, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un vēršas pie organizācijām, kuras atrodas gan Savienībā, gan trešās valstīs, un kuru mērķis ir identificēt bērnus, samazināt bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret viņiem un novērst bērnu viktimizāciju. Šādas organizācijas varētu neietilpt Regulas (ES) 2016/679 darbības jomā. Šādām brīvprātīgajām darbībām kopā ir liela nozīme cietušo, kuru pamattiesības uz cilvēka cieņu un fizisko un garīgo neaizskaramību ir nopietni pārkāptas, identificēšanā un glābšanā. Šādām brīvprātīgām darbībām ir liela nozīme arī tiešsaistes materiālu, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, turpmākas izplatīšanas samazināšanā, un palīdzot identificēt likumpārkāpējus un veikt izmeklēšanu šajā sakarā, un novērst, atklāt un izmeklēt nodarījumus, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret bērniem, kā arī īstenot kriminālvajāšanu par šiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Daži konkrētu numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji (“pakalpojumu sniedzēji”), piemēram, tīmekļa pasta un ziņojumapmaiņas pakalpojumu sniedzēji, jau brīvprātīgi izmanto īpašas tehnoloģijas, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņotu par to tiesībaizsardzības iestādēm un organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un tas tiek darīts, skenējot vai nu saturu, piemēram, attēlus un tekstu, vai arī komunikācijas informācijas plūsmas datus, dažos gadījumos izmantojot vēsturiskos datus. Minētajās darbībās varētu izmantot jaukšanas algoritma tehnoloģiju attiecībā uz attēliem un video, kā arī klasifikatorus un mākslīgo intelektu teksta vai informācijas plūsmas datu analīzei. Izmantojot jaukšanas algoritma tehnoloģiju, par tiešsaistes materiāliem, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, tiek ziņots pozitīva trāpījuma gadījumā, proti, ja ir sakritība, salīdzinot attiecīgo attēlu vai video ar unikālu nerekonvertējamu jaucējvērtību (“hash”) no datubāzes, kuru uztur organizācija, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un kurā ir iekļauts pārbaudīts tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem. Minētie pakalpojumu sniedzēji izmanto valstu palīdzības dienestus ziņošanai par tiešsaistes materiāliem, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un vēršas pie organizācijām, kuras atrodas gan Savienībā, gan trešās valstīs, un kuru mērķis ir identificēt bērnus, samazināt bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret viņiem un novērst bērnu viktimizāciju. Šādas organizācijas varētu neietilpt Regulas (ES) 2016/679 darbības jomā. Šādām brīvprātīgajām darbībām kopā ir liela nozīme cietušo, kuru pamattiesības uz cilvēka cieņu un fizisko un garīgo neaizskaramību ir nopietni pārkāptas, identificēšanā un glābšanā. Šādām brīvprātīgām darbībām ir liela nozīme arī tiešsaistes materiālu, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, turpmākas izplatīšanas samazināšanā, un palīdzot identificēt likumpārkāpējus un veikt izmeklēšanu šajā sakarā, un novērst, atklāt un izmeklēt nodarījumus, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret bērniem, kā arī īstenot kriminālvajāšanu par šiem nodarījumiem.

| (8) | Neatkarīgi no to leģitīmā mērķa pakalpojumu sniedzēju brīvprātīgās darbības, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņotu par to, ir iejaukšanās visu numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu lietotāju (“lietotāji”) pamattiesībās uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un persondatu aizsardzību. Jebkurus pamattiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tostarp komunikācijas konfidencialitāti, izmantošanas ierobežojumus nevar pamatot tikai ar to, ka pakalpojumu sniedzēji lietoja dažas tehnoloģijas laikā, kad numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumi neietilpa “elektronisko sakaru pakalpojumu” definīcijā. Šādi ierobežojumi ir iespējami tikai ar attiecīgiem nosacījumiem. Atbilstīgi Hartas 52. panta 1. punktam šādiem ierobežojumiem jābūt noteiktiem tiesību aktos, un tajos jārespektē tiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un persondatu aizsardzību būtība, un tiem, ievērojot proporcionalitātes principu, ir jābūt nepieciešamiem un patiešām jāatbilst sabiedrības interešu mērķiem, ko atzinusi Savienība, vai vajadzībai aizsargāt citu personu tiesības un brīvības. Ja šādi ierobežojumi pastāvīgi ietver vispārēju un nediferencētu visu lietotāju komunikācijas uzraudzību un analīzi, tiek ietekmētas tiesības uz komunikācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(8)

Neatkarīgi no to leģitīmā mērķa pakalpojumu sniedzēju brīvprātīgās darbības, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņotu par to, ir iejaukšanās visu numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu lietotāju (“lietotāji”) pamattiesībās uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un persondatu aizsardzību. Jebkurus pamattiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tostarp komunikācijas konfidencialitāti, izmantošanas ierobežojumus nevar pamatot tikai ar to, ka pakalpojumu sniedzēji lietoja dažas tehnoloģijas laikā, kad numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumi neietilpa “elektronisko sakaru pakalpojumu” definīcijā. Šādi ierobežojumi ir iespējami tikai ar attiecīgiem nosacījumiem. Atbilstīgi Hartas 52. panta 1. punktam šādiem ierobežojumiem jābūt noteiktiem tiesību aktos, un tajos jārespektē tiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un persondatu aizsardzību būtība, un tiem, ievērojot proporcionalitātes principu, ir jābūt nepieciešamiem un patiešām jāatbilst sabiedrības interešu mērķiem, ko atzinusi Savienība, vai vajadzībai aizsargāt citu personu tiesības un brīvības. Ja šādi ierobežojumi pastāvīgi ietver vispārēju un nediferencētu visu lietotāju komunikācijas uzraudzību un analīzi, tiek ietekmētas tiesības uz komunikācijas konfidencialitāti.

| (9) | Līdz 2020. gada 20. decembrim persondatu apstrādi, ko veic pakalpojumu sniedzēji, izmantojot brīvprātīgus pasākumus nolūkā atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņot par to, un izņemt no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, reglamentēja vienīgi Regula (ES) 2016/679. Ar Direktīvu (ES) 2018/1972, kas bija jātransponē līdz 2020. gada 20. decembrim, pakalpojumu sniedzēji tika iekļauti Direktīvas 2002/58/EK darbības jomā. Lai šādus brīvprātīgus pasākumus varētu turpināt izmantot arī pēc 2020. gada 20. decembra, pakalpojumu sniedzējiem būtu jāatbilst šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem. Regulu (ES) 2016/679 turpinās piemērot persondatu apstrādei, kas tiek veikta šādu brīvprātīgu pasākumu ietvaros. |
| --- | --- |

(9)

Līdz 2020. gada 20. decembrim persondatu apstrādi, ko veic pakalpojumu sniedzēji, izmantojot brīvprātīgus pasākumus nolūkā atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņot par to, un izņemt no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, reglamentēja vienīgi Regula (ES) 2016/679. Ar Direktīvu (ES) 2018/1972, kas bija jātransponē līdz 2020. gada 20. decembrim, pakalpojumu sniedzēji tika iekļauti Direktīvas 2002/58/EK darbības jomā. Lai šādus brīvprātīgus pasākumus varētu turpināt izmantot arī pēc 2020. gada 20. decembra, pakalpojumu sniedzējiem būtu jāatbilst šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem. Regulu (ES) 2016/679 turpinās piemērot persondatu apstrādei, kas tiek veikta šādu brīvprātīgu pasākumu ietvaros.

| (10) | Direktīvā 2002/58/EK nav īpašu noteikumu par persondatu apstrādi saistībā ar elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu veic pakalpojumu sniedzēji, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņotu par to, un izņemtu no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem. Tomēr saskaņā ar Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 1. punktu dalībvalstis var pieņemt leģislatīvus pasākumus, lai ierobežotu inter alia minētās direktīvas 5. un 6. pantā minēto tiesību un pienākumu darbības jomu, kas attiecas uz komunikācijas un informācijas plūsmas datu konfidencialitāti, nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret bērniem, un saukt pie atbildības par tiem. Šādu valsts līmeņa leģislatīvo pasākumu neesamības gadījumā un kamēr nav pieņemts ilgtermiņa tiesiskais regulējums, kas Savienības līmenī apkarotu seksuālu vardarbību pret bērniem, pakalpojumu sniedzēji vairs nevar balstīties uz Regulu (ES) 2016/679, lai turpinātu izmantot brīvprātīgos pasākumus ar mērķi arī pēc 2020. gada 21. decembra atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņot par to, un izņemt no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem. Šī regula neparedz juridisku pamatu persondatu apstrādei, kuru veic pakalpojumu sniedzēji vienīgi nolūkā atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos, un ziņot par to un izņemt no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, taču tā paredz atkāpes no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem. Ar šo regulu paredz papildu aizsardzības pasākumus, kas jāievēro pakalpojumu sniedzējiem, ja viņi vēlas balstīties uz to. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvā 2002/58/EK nav īpašu noteikumu par persondatu apstrādi saistībā ar elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu veic pakalpojumu sniedzēji, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņotu par to, un izņemtu no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem. Tomēr saskaņā ar Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 1. punktu dalībvalstis var pieņemt leģislatīvus pasākumus, lai ierobežotu inter alia minētās direktīvas 5. un 6. pantā minēto tiesību un pienākumu darbības jomu, kas attiecas uz komunikācijas un informācijas plūsmas datu konfidencialitāti, nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret bērniem, un saukt pie atbildības par tiem. Šādu valsts līmeņa leģislatīvo pasākumu neesamības gadījumā un kamēr nav pieņemts ilgtermiņa tiesiskais regulējums, kas Savienības līmenī apkarotu seksuālu vardarbību pret bērniem, pakalpojumu sniedzēji vairs nevar balstīties uz Regulu (ES) 2016/679, lai turpinātu izmantot brīvprātīgos pasākumus ar mērķi arī pēc 2020. gada 21. decembra atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņot par to, un izņemt no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem. Šī regula neparedz juridisku pamatu persondatu apstrādei, kuru veic pakalpojumu sniedzēji vienīgi nolūkā atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos, un ziņot par to un izņemt no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, taču tā paredz atkāpes no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem. Ar šo regulu paredz papildu aizsardzības pasākumus, kas jāievēro pakalpojumu sniedzējiem, ja viņi vēlas balstīties uz to.

| (11) | Datu apstrāde šīs regulas nolūkos varētu ietvert īpašu kategoriju persondatu apstrādi, kā izklāstīts Regulā(ES) 2016/679. Tādu attēlu un videomateriālu apstrāde ar noteiktiem tehniskiem līdzekļiem, kas ļauj veikt fiziskas personas unikālu identifikāciju vai autentifikāciju, ir uzskatāma par īpašu kategoriju persondatu apstrādi. |
| --- | --- |

(11)

Datu apstrāde šīs regulas nolūkos varētu ietvert īpašu kategoriju persondatu apstrādi, kā izklāstīts Regulā(ES) 2016/679. Tādu attēlu un videomateriālu apstrāde ar noteiktiem tehniskiem līdzekļiem, kas ļauj veikt fiziskas personas unikālu identifikāciju vai autentifikāciju, ir uzskatāma par īpašu kategoriju persondatu apstrādi.

| (12) | Šī regula paredz pagaidu atkāpi no Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punkta un 6. panta 1. punkta, kas aizsargā komunikācijas un informācijas plūsmas datu konfidencialitāti. Pakalpojumu sniedzēju brīvprātīgi veikta tehnoloģiju izmantošana persondatu un citu datu apstrādei tādā apjomā, kāds nepieciešams, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņotu par to, un izņemtu no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, ietilpst šajā regulā paredzētās atkāpes darbības jomā, ar noteikumu, ka šādā izmantošanā tiek ievēroti šīs regulas nosacījumi, un tāpēc uz to attiecas Regulā (ES) 2016/679 paredzētie aizsardzības pasākumi un nosacījumi. |
| --- | --- |

(12)

Šī regula paredz pagaidu atkāpi no Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punkta un 6. panta 1. punkta, kas aizsargā komunikācijas un informācijas plūsmas datu konfidencialitāti. Pakalpojumu sniedzēju brīvprātīgi veikta tehnoloģiju izmantošana persondatu un citu datu apstrādei tādā apjomā, kāds nepieciešams, lai atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņotu par to, un izņemtu no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, ietilpst šajā regulā paredzētās atkāpes darbības jomā, ar noteikumu, ka šādā izmantošanā tiek ievēroti šīs regulas nosacījumi, un tāpēc uz to attiecas Regulā (ES) 2016/679 paredzētie aizsardzības pasākumi un nosacījumi.

| (13) | Direktīva 2002/58/EK tika pieņemta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantu. Turklāt ne visas dalībvalstis ir pieņēmušas leģislatīvus pasākumus saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK, lai ierobežotu tādu tiesību un pienākumu darbības jomu, kas saistīti ar komunikācijas un informācijas plūsmas datu konfidencialitāti, kā izklāstīts minētajā direktīvā, un šādu pasākumu pieņemšana ir saistīta ar būtisku sadrumstalotības risku, kas varētu negatīvi ietekmēt iekšējo tirgu. Līdz ar to šai regulai būtu jābalstās uz LESD 114. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Direktīva 2002/58/EK tika pieņemta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantu. Turklāt ne visas dalībvalstis ir pieņēmušas leģislatīvus pasākumus saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK, lai ierobežotu tādu tiesību un pienākumu darbības jomu, kas saistīti ar komunikācijas un informācijas plūsmas datu konfidencialitāti, kā izklāstīts minētajā direktīvā, un šādu pasākumu pieņemšana ir saistīta ar būtisku sadrumstalotības risku, kas varētu negatīvi ietekmēt iekšējo tirgu. Līdz ar to šai regulai būtu jābalstās uz LESD 114. pantu.

| (14) | Ņemot vērā to, ka datus, kas attiecas uz elektronisko komunikāciju, kurā iesaistītas fiziskas personas, parasti uzskata par persondatiem, šai regulai būtu jābalstās arī uz LESD 16. pantu, kas nodrošina īpašu juridisko pamatu, uz kā pieņemt noteikumus par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz persondatu apstrādi, ko veic Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, un dalībvalstis, īstenojot darbības, kuras ietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā, un noteikumus par šādu datu brīvu apriti. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka datus, kas attiecas uz elektronisko komunikāciju, kurā iesaistītas fiziskas personas, parasti uzskata par persondatiem, šai regulai būtu jābalstās arī uz LESD 16. pantu, kas nodrošina īpašu juridisko pamatu, uz kā pieņemt noteikumus par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz persondatu apstrādi, ko veic Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, un dalībvalstis, īstenojot darbības, kuras ietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā, un noteikumus par šādu datu brīvu apriti.

| (15) | Regulu (ES) 2016/679 piemēro persondatu apstrādei saistībā ar elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ko veic pakalpojumu sniedzēji vienīgi nolūkā atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņot par to, un izņemt no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, ciktāl minētā apstrāde ietilpst šajā regulā paredzētās atkāpes darbības jomā. |
| --- | --- |

(15)

Regulu (ES) 2016/679 piemēro persondatu apstrādei saistībā ar elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ko veic pakalpojumu sniedzēji vienīgi nolūkā atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē savos pakalpojumos un ziņot par to, un izņemt no saviem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, ciktāl minētā apstrāde ietilpst šajā regulā paredzētās atkāpes darbības jomā.

| (16) | Šīs regulas piemērošanas nolūkos izmantoto tehnoloģiju veidiem vajadzētu būt tādiem, kas saskaņā ar nozares jaunākajiem sasniegumiem vismazāk pārkāpj privātumu. Minētās tehnoloģijas nevajadzētu izmantot, lai sistemātiski filtrētu un skenētu komunikācijas tekstu, ja vien tas netiek darīts vienīgi nolūkā atklāt pazīmes, kas norāda uz iespējamiem konkrētiem iemesliem, kuri rada aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, un ar tām nevajadzētu būt iespējai noteikt precīzu komunikācijas saturu. Ja tehnoloģiju izmanto uzmākšanās bērniem identificēšanai, šādiem konkrētiem aizdomu iemesliem būtu jābalstās uz objektīvi noteiktiem riska faktoriem, piemēram, vecuma atšķirību un bērna iespējamo iesaisti skenētajā komunikācijā. |
| --- | --- |

(16)

Šīs regulas piemērošanas nolūkos izmantoto tehnoloģiju veidiem vajadzētu būt tādiem, kas saskaņā ar nozares jaunākajiem sasniegumiem vismazāk pārkāpj privātumu. Minētās tehnoloģijas nevajadzētu izmantot, lai sistemātiski filtrētu un skenētu komunikācijas tekstu, ja vien tas netiek darīts vienīgi nolūkā atklāt pazīmes, kas norāda uz iespējamiem konkrētiem iemesliem, kuri rada aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, un ar tām nevajadzētu būt iespējai noteikt precīzu komunikācijas saturu. Ja tehnoloģiju izmanto uzmākšanās bērniem identificēšanai, šādiem konkrētiem aizdomu iemesliem būtu jābalstās uz objektīvi noteiktiem riska faktoriem, piemēram, vecuma atšķirību un bērna iespējamo iesaisti skenētajā komunikācijā.

| (17) | Vajadzētu būt ieviestām atbilstošām procedūrām un pārsūdzības mehānismiem ar mērķi nodrošināt, ka personas var iesniegt sūdzības pakalpojumu sniedzējiem. Šādas procedūras un mehānismi jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad saturs, kas nav seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē, ir izņemts vai par to ziņots tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijai, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem. |
| --- | --- |

(17)

Vajadzētu būt ieviestām atbilstošām procedūrām un pārsūdzības mehānismiem ar mērķi nodrošināt, ka personas var iesniegt sūdzības pakalpojumu sniedzējiem. Šādas procedūras un mehānismi jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad saturs, kas nav seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē, ir izņemts vai par to ziņots tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijai, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem.

| (18) | Lai pēc iespējas nodrošinātu precizitāti un uzticamību, šīs regulas piemērošanas nolūkos izmantotajai tehnoloģijai saskaņā ar nozares jaunākajiem sasniegumiem vajadzētu spēt maksimāli ierobežot kļūdu skaitu un īpatsvaru (“pseidopozitīvi rezultāti”) un vajadzības gadījumā būtu nekavējoties jālabo šādas tomēr radušās kļūdas. |
| --- | --- |

(18)

Lai pēc iespējas nodrošinātu precizitāti un uzticamību, šīs regulas piemērošanas nolūkos izmantotajai tehnoloģijai saskaņā ar nozares jaunākajiem sasniegumiem vajadzētu spēt maksimāli ierobežot kļūdu skaitu un īpatsvaru (“pseidopozitīvi rezultāti”) un vajadzības gadījumā būtu nekavējoties jālabo šādas tomēr radušās kļūdas.

| (19) | Apstrādātajiem satura datiem un informācijas plūsmas datiem un persondatiem, kas iegūti, veicot darbības, uz kurām attiecas šī regula, un laikposmam, kurā dati pēc tam tiek glabāti gadījumā, ja identificēta iespējama seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē, būtu jāpaliek ierobežotiem līdz līmenim, kas ir absolūti nepieciešams minēto darbību veikšanai. Jebkuri dati būtu nekavējoties un neatgriezeniski jāizdzēš, tiklīdz tie vairs nav absolūti nepieciešami kādam no šajā regulā noteiktajiem mērķiem, tostarp gadījumos, kad nav aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 12 mēnešus no dienas, kad atklājušās aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Tam nevajadzētu skart iespēju attiecīgos satura datus un informācijas plūsmas datus glabāt saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK. Šī regula neskar to, kā tiek piemērots jebkurš cits Savienības vai valsts tiesību aktos paredzēts juridisks pienākums uzglabāt datus, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(19)

Apstrādātajiem satura datiem un informācijas plūsmas datiem un persondatiem, kas iegūti, veicot darbības, uz kurām attiecas šī regula, un laikposmam, kurā dati pēc tam tiek glabāti gadījumā, ja identificēta iespējama seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē, būtu jāpaliek ierobežotiem līdz līmenim, kas ir absolūti nepieciešams minēto darbību veikšanai. Jebkuri dati būtu nekavējoties un neatgriezeniski jāizdzēš, tiklīdz tie vairs nav absolūti nepieciešami kādam no šajā regulā noteiktajiem mērķiem, tostarp gadījumos, kad nav aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 12 mēnešus no dienas, kad atklājušās aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Tam nevajadzētu skart iespēju attiecīgos satura datus un informācijas plūsmas datus glabāt saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK. Šī regula neskar to, kā tiek piemērots jebkurš cits Savienības vai valsts tiesību aktos paredzēts juridisks pienākums uzglabāt datus, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzējiem.

| (20) | Šī regula neliedz pakalpojumu sniedzējam, kurš tiesībaizsardzības iestādēm ziņojis par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, pieprasīt tiesībaizsardzības iestādēm sniegt apstiprinājumu par šāda ziņojuma saņemšanu. |
| --- | --- |

(20)

Šī regula neliedz pakalpojumu sniedzējam, kurš tiesībaizsardzības iestādēm ziņojis par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, pieprasīt tiesībaizsardzības iestādēm sniegt apstiprinājumu par šāda ziņojuma saņemšanu.

| (21) | Lai nodrošinātu pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz darbībām, kas veiktas saskaņā ar šajā regulā paredzēto atkāpi, pakalpojumu sniedzējiem līdz 2022. gada 3. februārim un pēc tam katru gadu līdz 31. janvārim būtu jāpublicē un kompetentajai uzraudzības iestādei, kas izraudzīta saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 (“uzraudzības iestāde”), un Komisijai jāiesniedz ziņojumi. Šādiem ziņojumiem būtu jāaptver apstrāde, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, tostarp apstrādāto datu veids un apjoms, persondatu apstrādes konkrētie pamati saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, pamati persondatu nosūtīšanai ārpus Savienības saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu (attiecīgā gadījumā), konstatēto seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē gadījumu skaits, nošķirot tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un uzmākšanās bērniem gadījumi, to gadījumu skaits, kad lietotājs ir iesniedzis sūdzību iekšējā pārsūdzības mehānismā vai lūdzis tiesisko aizsardzību, un šādu sūdzību un tiesvedību iznākums, dažādo izmantoto tehnoloģiju kļūdu skaits un īpatsvars (pseidopozitīvi rezultāti), pasākumi, kas piemēroti, lai ierobežotu kļūdu īpatsvaru, un panākto kļūdu īpatsvars, saglabāšanas politika un piemērotie datu aizsardzības pasākumi saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, un to organizāciju nosaukumi, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un ar kurām saskaņā ar šo regulu ir kopīgoti dati. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz darbībām, kas veiktas saskaņā ar šajā regulā paredzēto atkāpi, pakalpojumu sniedzējiem līdz 2022. gada 3. februārim un pēc tam katru gadu līdz 31. janvārim būtu jāpublicē un kompetentajai uzraudzības iestādei, kas izraudzīta saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 (“uzraudzības iestāde”), un Komisijai jāiesniedz ziņojumi. Šādiem ziņojumiem būtu jāaptver apstrāde, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, tostarp apstrādāto datu veids un apjoms, persondatu apstrādes konkrētie pamati saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, pamati persondatu nosūtīšanai ārpus Savienības saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu (attiecīgā gadījumā), konstatēto seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē gadījumu skaits, nošķirot tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un uzmākšanās bērniem gadījumi, to gadījumu skaits, kad lietotājs ir iesniedzis sūdzību iekšējā pārsūdzības mehānismā vai lūdzis tiesisko aizsardzību, un šādu sūdzību un tiesvedību iznākums, dažādo izmantoto tehnoloģiju kļūdu skaits un īpatsvars (pseidopozitīvi rezultāti), pasākumi, kas piemēroti, lai ierobežotu kļūdu īpatsvaru, un panākto kļūdu īpatsvars, saglabāšanas politika un piemērotie datu aizsardzības pasākumi saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, un to organizāciju nosaukumi, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un ar kurām saskaņā ar šo regulu ir kopīgoti dati.

| (22) | Lai atbalstītu uzraudzības iestādes to uzdevumu izpildē, Komisijai būtu jāprasa Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai nākt klajā ar pamatnostādnēm attiecībā uz apstrādes, kas ietilpst šajā regulā paredzētās atkāpes darbības jomā, atbilstību Regulai (ES) 2016/679. Uzraudzības iestādēm novērtējot to, vai jau esošās vai jaunās izmantojamās tehnoloģijas atbilst nozares jaunākajiem sasniegumiem, vismazāk pārkāpj privātumu un darbojas, pamatojoties uz atbilstošu juridisko pamatu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, minētajām pamatnostādnēm jo īpaši būtu jāpalīdz šīm uzraudzības iestādēm sniegt konsultācijas iepriekšējas apspriešanās procedūras ietvaros, kas izklāstīta minētajā regulā. |
| --- | --- |

(22)

Lai atbalstītu uzraudzības iestādes to uzdevumu izpildē, Komisijai būtu jāprasa Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai nākt klajā ar pamatnostādnēm attiecībā uz apstrādes, kas ietilpst šajā regulā paredzētās atkāpes darbības jomā, atbilstību Regulai (ES) 2016/679. Uzraudzības iestādēm novērtējot to, vai jau esošās vai jaunās izmantojamās tehnoloģijas atbilst nozares jaunākajiem sasniegumiem, vismazāk pārkāpj privātumu un darbojas, pamatojoties uz atbilstošu juridisko pamatu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, minētajām pamatnostādnēm jo īpaši būtu jāpalīdz šīm uzraudzības iestādēm sniegt konsultācijas iepriekšējas apspriešanās procedūras ietvaros, kas izklāstīta minētajā regulā.

| (23) | Šī regula ierobežo tiesības uz komunikācijas konfidencialitātes aizsardzību un atkāpjas no lēmuma, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/1972, proti, piemērot numurneatkarīgiem starppersonu sakaru pakalpojumiem tādus pašus noteikumus, kādus piemēro visiem pārējiem elektronisko sakaru pakalpojumiem attiecībā uz privāto dzīvi, taču šīs ierobežošanas vienīgais nolūks ir atklāt minētajos pakalpojumos seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē un ziņot par to tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un izņemt no minētajiem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem. Tādēļ šīs regulas piemērošanas laikposms būtu jāierobežo līdz trim gadiem no tās piemērošanas dienas, lai dotu pietiekami daudz laika jauna ilgtermiņa tiesiskā regulējuma pieņemšanai. Ja ilgtermiņa tiesisko regulējumu pieņem un tas stājas spēkā pirms minētās dienas, ar šo ilgtermiņa tiesisko regulējumu šī regula būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(23)

Šī regula ierobežo tiesības uz komunikācijas konfidencialitātes aizsardzību un atkāpjas no lēmuma, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/1972, proti, piemērot numurneatkarīgiem starppersonu sakaru pakalpojumiem tādus pašus noteikumus, kādus piemēro visiem pārējiem elektronisko sakaru pakalpojumiem attiecībā uz privāto dzīvi, taču šīs ierobežošanas vienīgais nolūks ir atklāt minētajos pakalpojumos seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē un ziņot par to tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un izņemt no minētajiem pakalpojumiem tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem. Tādēļ šīs regulas piemērošanas laikposms būtu jāierobežo līdz trim gadiem no tās piemērošanas dienas, lai dotu pietiekami daudz laika jauna ilgtermiņa tiesiskā regulējuma pieņemšanai. Ja ilgtermiņa tiesisko regulējumu pieņem un tas stājas spēkā pirms minētās dienas, ar šo ilgtermiņa tiesisko regulējumu šī regula būtu jāatceļ.

| (24) | Attiecībā uz visām pārējām darbībām, kas ietilpst Direktīvas 2002/58/EK darbības jomā, pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpiemēro minētajā direktīvā noteiktie īpašie pienākumi un līdz ar to uz viņiem jāattiecina saskaņā ar minēto direktīvu izraudzīto kompetento iestāžu uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz visām pārējām darbībām, kas ietilpst Direktīvas 2002/58/EK darbības jomā, pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpiemēro minētajā direktīvā noteiktie īpašie pienākumi un līdz ar to uz viņiem jāattiecina saskaņā ar minēto direktīvu izraudzīto kompetento iestāžu uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras.

| (25) | Galšifrēšana ir svarīgs līdzeklis, ar ko garantēt drošu un konfidenciālu lietotāju, tostarp bērnu, komunikāciju. Jebkuru šifrēšanas vājināšanu varētu izmantot ļaunprātīgas trešās personas. Tādēļ nekas šajā regulā nebūtu jāinterpretē kā galšifrēšanas aizliegums vai vājināšana. |
| --- | --- |

(25)

Galšifrēšana ir svarīgs līdzeklis, ar ko garantēt drošu un konfidenciālu lietotāju, tostarp bērnu, komunikāciju. Jebkuru šifrēšanas vājināšanu varētu izmantot ļaunprātīgas trešās personas. Tādēļ nekas šajā regulā nebūtu jāinterpretē kā galšifrēšanas aizliegums vai vājināšana.

| (26) | Tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tostarp komunikācijas konfidencialitāti, ir pamattiesības, kuras garantē Hartas 7. pants. Tādējādi tas ir arī priekšnoteikums drošai komunikācijai starp bērniem, kuri cietuši no seksuālās vardarbības, un uzticamu pieaugušo vai organizācijām, kas apkaro seksuālu vardarbību pret bērniem, un komunikācijai starp cietušajiem un viņu juristiem. |
| --- | --- |

(26)

Tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tostarp komunikācijas konfidencialitāti, ir pamattiesības, kuras garantē Hartas 7. pants. Tādējādi tas ir arī priekšnoteikums drošai komunikācijai starp bērniem, kuri cietuši no seksuālās vardarbības, un uzticamu pieaugušo vai organizācijām, kas apkaro seksuālu vardarbību pret bērniem, un komunikācijai starp cietušajiem un viņu juristiem.

| (27) | Šai regulai nevajadzētu skart valsts tiesību aktos paredzētos noteikumus par dienesta noslēpumu, piemēram, noteikumus par profesionālās komunikācijas aizsardzību starp ārstiem un viņu pacientiem, starp žurnālistiem un to avotiem vai starp juristiem un viņu klientiem – jo īpaši tāpēc, ka konfidencialitāte attiecībā uz komunikāciju starp juristiem un viņu klientiem ir būtiska, lai nodrošinātu tiesību uz aizstāvību efektīvu īstenošanu kā būtisku elementu tiesībās uz taisnīgu tiesu. Šai regulai nevajadzētu skart arī valsts noteikumus par reģistriem par publiskām iestādēm vai organizācijām, kas piedāvā konsultācijas grūtībās nonākušām personām. |
| --- | --- |

(27)

Šai regulai nevajadzētu skart valsts tiesību aktos paredzētos noteikumus par dienesta noslēpumu, piemēram, noteikumus par profesionālās komunikācijas aizsardzību starp ārstiem un viņu pacientiem, starp žurnālistiem un to avotiem vai starp juristiem un viņu klientiem – jo īpaši tāpēc, ka konfidencialitāte attiecībā uz komunikāciju starp juristiem un viņu klientiem ir būtiska, lai nodrošinātu tiesību uz aizstāvību efektīvu īstenošanu kā būtisku elementu tiesībās uz taisnīgu tiesu. Šai regulai nevajadzētu skart arī valsts noteikumus par reģistriem par publiskām iestādēm vai organizācijām, kas piedāvā konsultācijas grūtībās nonākušām personām.

| (28) | Pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpaziņo Komisijai to organizāciju nosaukumi, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un kurām tie saskaņā ar šo regulu ziņo par iespējamu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Lai gan tikai pakalpojumu sniedzēju ziņā ir darboties kā pārziņiem, lai novērtētu, ar kuru trešo personu tie var dalīties ar persondatiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, Komisijai būtu jānodrošina pārredzamība attiecībā uz to, kā tiek nodota informācija par iespējamiem seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē gadījumiem, savā tīmekļa vietnē publiskojot to organizāciju sarakstu, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem. Minētajam publiskajam sarakstam vajadzētu būt viegli pieejamam. Minēto sarakstu vajadzētu būt iespējai izmantot arī pakalpojumu sniedzējiem, lai apzinātu attiecīgās organizācijas globālajā cīņā pret seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Minētajam sarakstam nevajadzētu skart pakalpojumu sniedzēju, kas darbojas kā pārziņi saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, pienākumus, tostarp to pienākumu jebkādu persondatu nosūtīšanu ārpus Savienības veikt saskaņā ar minētās Regulas V nodaļu un to pienākumu izpildīt visas minētās regulas IV nodaļā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(28)

Pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpaziņo Komisijai to organizāciju nosaukumi, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un kurām tie saskaņā ar šo regulu ziņo par iespējamu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Lai gan tikai pakalpojumu sniedzēju ziņā ir darboties kā pārziņiem, lai novērtētu, ar kuru trešo personu tie var dalīties ar persondatiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, Komisijai būtu jānodrošina pārredzamība attiecībā uz to, kā tiek nodota informācija par iespējamiem seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē gadījumiem, savā tīmekļa vietnē publiskojot to organizāciju sarakstu, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem. Minētajam publiskajam sarakstam vajadzētu būt viegli pieejamam. Minēto sarakstu vajadzētu būt iespējai izmantot arī pakalpojumu sniedzējiem, lai apzinātu attiecīgās organizācijas globālajā cīņā pret seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Minētajam sarakstam nevajadzētu skart pakalpojumu sniedzēju, kas darbojas kā pārziņi saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, pienākumus, tostarp to pienākumu jebkādu persondatu nosūtīšanu ārpus Savienības veikt saskaņā ar minētās Regulas V nodaļu un to pienākumu izpildīt visas minētās regulas IV nodaļā noteiktās prasības.

| (29) | Statistika, kas dalībvalstīm jāsniedz saskaņā ar šo regulu, ir svarīgi rādītāji politikas, tostarp leģislatīvu pasākumu, izvērtēšanai. Turklāt ir svarīgi atzīt sekundārās viktimizācijas ietekmi, ko rada tādu seksuālas vardarbības pret bērniem upuru attēlu un videomateriālu apmaiņa, kuri varētu būt apritē jau vairākus gadus un kuri nav pilnībā atspoguļoti šādā statistikā. |
| --- | --- |

(29)

Statistika, kas dalībvalstīm jāsniedz saskaņā ar šo regulu, ir svarīgi rādītāji politikas, tostarp leģislatīvu pasākumu, izvērtēšanai. Turklāt ir svarīgi atzīt sekundārās viktimizācijas ietekmi, ko rada tādu seksuālas vardarbības pret bērniem upuru attēlu un videomateriālu apmaiņa, kuri varētu būt apritē jau vairākus gadus un kuri nav pilnībā atspoguļoti šādā statistikā.

| (30) | Saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteiktajām prasībām, jo īpaši prasību, ka dalībvalstīm jāgādā, lai uzraudzības iestādēm tiktu nodrošināti cilvēkresursi, tehniskie un finanšu resursi, kas vajadzīgi to uzdevumu efektīvai izpildei un pilnvaru īstenošanai, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka uzraudzības iestāžu rīcībā ir pietiekami resursi, lai tās varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus un īstenot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteiktajām prasībām, jo īpaši prasību, ka dalībvalstīm jāgādā, lai uzraudzības iestādēm tiktu nodrošināti cilvēkresursi, tehniskie un finanšu resursi, kas vajadzīgi to uzdevumu efektīvai izpildei un pilnvaru īstenošanai, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka uzraudzības iestāžu rīcībā ir pietiekami resursi, lai tās varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus un īstenot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu.

| (31) | Ja pakalpojumu sniedzējs ir veicis novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību un par tehnoloģiju ir apspriedies ar uzraudzības iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 pirms šīs regulas stāšanās spēkā, minētajam pakalpojumu sniedzējam saskaņā ar šo regulu nevajadzētu būt pienākumam veikt papildu novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību vai apspriešanos ar noteikumu, ka uzraudzības iestādes ir norādījušas, ka datu apstrāde ar minēto tehnoloģiju neradītu augstu risku fizisku personu tiesībām un brīvībām vai ka pārzinis ir veicis pasākumus šāda riska mazināšanai. |
| --- | --- |

(31)

Ja pakalpojumu sniedzējs ir veicis novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību un par tehnoloģiju ir apspriedies ar uzraudzības iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 pirms šīs regulas stāšanās spēkā, minētajam pakalpojumu sniedzējam saskaņā ar šo regulu nevajadzētu būt pienākumam veikt papildu novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību vai apspriešanos ar noteikumu, ka uzraudzības iestādes ir norādījušas, ka datu apstrāde ar minēto tehnoloģiju neradītu augstu risku fizisku personu tiesībām un brīvībām vai ka pārzinis ir veicis pasākumus šāda riska mazināšanai.

| (32) | Lietotājiem vajadzētu būt tiesībām uz efektīvu tiesisko aizsardzību gadījumos, kad ir aizskartas viņu tiesības, veicot persondatu un citu datu apstrādi ar mērķi atklāt numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumos seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē un ziņot par to, un no minētajiem pakalpojumiem izņemt tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, piemēram, gadījumos, kad par lietotāja saturu vai identitāti ir ziņots organizācijai, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, vai tiesībaizsardzības iestādēm, vai ja lietotāja saturs ir izņemts vai lietotāja konts ir bloķēts, vai lietotājam piedāvātais pakalpojums ir apturēts. |
| --- | --- |

(32)

Lietotājiem vajadzētu būt tiesībām uz efektīvu tiesisko aizsardzību gadījumos, kad ir aizskartas viņu tiesības, veicot persondatu un citu datu apstrādi ar mērķi atklāt numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumos seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē un ziņot par to, un no minētajiem pakalpojumiem izņemt tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, piemēram, gadījumos, kad par lietotāja saturu vai identitāti ir ziņots organizācijai, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, vai tiesībaizsardzības iestādēm, vai ja lietotāja saturs ir izņemts vai lietotāja konts ir bloķēts, vai lietotājam piedāvātais pakalpojums ir apturēts.

| (33) | Saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK un datu minimizēšanas principu persondatu un citu datu apstrādei būtu jāaprobežojas ar satura datiem un saistītās informācijas plūsmas datiem, ciktāl tas absolūti nepieciešams šīs regulas mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK un datu minimizēšanas principu persondatu un citu datu apstrādei būtu jāaprobežojas ar satura datiem un saistītās informācijas plūsmas datiem, ciktāl tas absolūti nepieciešams šīs regulas mērķa sasniegšanai.

| (34) | Šajā regulā paredzētā atkāpe būtu jāattiecina uz datu kategorijām, kas minētas Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punktā un 6. panta 1. punktā un ko piemēro tādu persondatu un nepersondatu apstrādei, kurus apstrādā numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniegšanas kontekstā. |
| --- | --- |

(34)

Šajā regulā paredzētā atkāpe būtu jāattiecina uz datu kategorijām, kas minētas Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punktā un 6. panta 1. punktā un ko piemēro tādu persondatu un nepersondatu apstrādei, kurus apstrādā numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniegšanas kontekstā.

| (35) | Šīs regulas mērķis ir noteikt pagaidu atkāpi no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem, neradot iekšējā tirgus sadrumstalotību. Turklāt valsts leģislatīvie pasākumi, visticamāk, netiktu pieņemti laikā visās dalībvalstīs. Tā kā minēto mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. Ar to ievieš pagaidu un stingri ierobežotu atkāpi no Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punkta un 6. panta 1. punkta piemērošanas, paredzot virkni aizsardzības pasākumu, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz noteiktā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. |
| --- | --- |

(35)

Šīs regulas mērķis ir noteikt pagaidu atkāpi no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem, neradot iekšējā tirgus sadrumstalotību. Turklāt valsts leģislatīvie pasākumi, visticamāk, netiktu pieņemti laikā visās dalībvalstīs. Tā kā minēto mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. Ar to ievieš pagaidu un stingri ierobežotu atkāpi no Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punkta un 6. panta 1. punkta piemērošanas, paredzot virkni aizsardzības pasākumu, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz noteiktā mērķa sasniegšanai nepieciešamo.

| (36) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (8) 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2020. gada 10. novembrī sniedza atzinumu, |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (8) 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2020. gada 10. novembrī sniedza atzinumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā paredz pagaidu un stingri ierobežotus noteikumus, ar ko atkāpjas no konkrētiem Direktīvā 2002/58/EK noteiktiem pienākumiem ar vienīgo mērķi ļaut noteiktiem numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzējiem (“pakalpojumu sniedzēji”) izmantot konkrētas tehnoloģijas persondatu un citu datu apstrādei, neskarot Regulu (ES) 2016/679 un ciktāl tas absolūti nepieciešams, lai savos pakalpojumos atklātu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē un ziņotu par to, un izņemtu no saviem pakalpojumiem tiešaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem.

2.   Šī regula neattiecas uz audiokomunikācijas skenēšanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “numurneatkarīgs starppersonu sakaru pakalpojums” ir numurneatkarīgs starppersonu sakaru pakalpojums, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/1972 2. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

1)

“numurneatkarīgs starppersonu sakaru pakalpojums” ir numurneatkarīgs starppersonu sakaru pakalpojums, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/1972 2. panta 7. punktā;

| 2) | “tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem” ir:






  a) | bērnu pornogrāfija, kā definēts Direktīvas 2011/93/ES 2. panta c) punktā; |
| --- | --- | --- |

2)

“tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem” ir:

a)

bērnu pornogrāfija, kā definēts Direktīvas 2011/93/ES 2. panta c) punktā;

| b) | pornogrāfisks priekšnesums, kā definēts Direktīvas 2011/93/ES 2. panta e) punktā; |
| --- | --- |

b)

pornogrāfisks priekšnesums, kā definēts Direktīvas 2011/93/ES 2. panta e) punktā;

| 3) | “uzmākšanās bērniem” ir jebkāda tīša rīcība, kas uzskatāma par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar Direktīvas 2011/93/ES 6. pantu; |
| --- | --- |

3)

“uzmākšanās bērniem” ir jebkāda tīša rīcība, kas uzskatāma par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar Direktīvas 2011/93/ES 6. pantu;

| 4) | “seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē” ir tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem un uzmākšanās bērniem. |
| --- | --- |

4)

“seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē” ir tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem un uzmākšanās bērniem.

3. pants

Atkāpes darbības joma

1.   Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punkts un 6. panta 1. punkts neattiecas uz komunikācijas konfidencialitāti, kas ietver pakalpojumu sniedzēju veiktu persondatu un citu datu apstrādi saistībā ar numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar noteikumu, ka:

| a) | apstrāde ir:






  i) | absolūti nepieciešama īpašas tehnoloģijas izmantošanai vienīgi nolūkā atklāt un izņemt tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un ziņot par to tiesībaizsardzības iestādēm un organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un atklāt uzmākšanos bērniem un ziņot par to tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem; |
| --- | --- | --- |

a)

apstrāde ir:

i)

absolūti nepieciešama īpašas tehnoloģijas izmantošanai vienīgi nolūkā atklāt un izņemt tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un ziņot par to tiesībaizsardzības iestādēm un organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un atklāt uzmākšanos bērniem un ziņot par to tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem;

| ii) | samērīga un ietver tikai tehnoloģijas, kuras pakalpojumu sniedzēji izmanto i) punktā noteiktajam mērķim; |
| --- | --- |

ii)

samērīga un ietver tikai tehnoloģijas, kuras pakalpojumu sniedzēji izmanto i) punktā noteiktajam mērķim;

| iii) | ierobežota attiecībā uz satura datiem un saistītās informācijas plūsmas datiem, kas ir absolūti nepieciešami i) punktā noteiktajam mērķim; |
| --- | --- |

iii)

ierobežota attiecībā uz satura datiem un saistītās informācijas plūsmas datiem, kas ir absolūti nepieciešami i) punktā noteiktajam mērķim;

| iv) | ierobežota attiecībā uz to, kas ir absolūti nepieciešams i) punktā noteiktajam mērķim; |
| --- | --- |

iv)

ierobežota attiecībā uz to, kas ir absolūti nepieciešams i) punktā noteiktajam mērķim;

| b) | tehnoloģijas, kas izklāstītās šā punkta a) apakšpunkta i) punktā, atbilst nozares jaunākajiem sasniegumiem un vismazāk pārkāpj privātumu, tostarp attiecībā uz integrētas datu aizsardzības principu un datu aizsardzību pēc noklusējuma, kas noteikta Regulas (ES) 2016/679 25. pantā, un, ciktāl tās izmanto nolūkā skenēt komunikācijas tekstu, tās nespēj izprast komunikācijas satura būtību, bet spēj tikai atklāt pazīmes, kas norāda uz iespējamu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē; |
| --- | --- |

b)

tehnoloģijas, kas izklāstītās šā punkta a) apakšpunkta i) punktā, atbilst nozares jaunākajiem sasniegumiem un vismazāk pārkāpj privātumu, tostarp attiecībā uz integrētas datu aizsardzības principu un datu aizsardzību pēc noklusējuma, kas noteikta Regulas (ES) 2016/679 25. pantā, un, ciktāl tās izmanto nolūkā skenēt komunikācijas tekstu, tās nespēj izprast komunikācijas satura būtību, bet spēj tikai atklāt pazīmes, kas norāda uz iespējamu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē;

| c) | attiecībā uz jebkuru konkrētu tehnoloģiju, ko izmanto šā punkta a) apakšpunkta i) punktā noteiktajam mērķim, ir veikts Regulas (ES) 2016/679 35. pantā minētais iepriekšējs novērtējums par ietekmi uz datu aizsardzību un veikta Regulas (ES) 2016/679 36. pantā minētā iepriekšējas apspriešanās procedūra; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz jebkuru konkrētu tehnoloģiju, ko izmanto šā punkta a) apakšpunkta i) punktā noteiktajam mērķim, ir veikts Regulas (ES) 2016/679 35. pantā minētais iepriekšējs novērtējums par ietekmi uz datu aizsardzību un veikta Regulas (ES) 2016/679 36. pantā minētā iepriekšējas apspriešanās procedūra;

| d) | attiecībā uz jaunu tehnoloģiju, proti, tehnoloģiju, ko izmanto ar mērķi atklāt tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un ko neviens pakalpojumu sniedzējs nav izmantojis saistībā ar pakalpojumiem, kuri sniegti numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu lietotājiem (“lietotāji”) Savienībā pirms 2021. gada 2. augusta, un attiecībā uz tehnoloģiju, ko izmanto iespējamas uzmākšanās bērniem identificēšanai, pakalpojumu sniedzējs ziņo kompetentajai iestādei par veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir apliecināt atbilstību rakstiskajam ieteikumam, ko kompetentā uzraudzības iestāde, kas izraudzīta, ievērojot minētās regulas VI nodaļas 1. iedaļu (“uzraudzības iestāde”), sniegusi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 36. panta 2. punktu iepriekšējas apspriešanās procedūras gaitā; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz jaunu tehnoloģiju, proti, tehnoloģiju, ko izmanto ar mērķi atklāt tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un ko neviens pakalpojumu sniedzējs nav izmantojis saistībā ar pakalpojumiem, kuri sniegti numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu lietotājiem (“lietotāji”) Savienībā pirms 2021. gada 2. augusta, un attiecībā uz tehnoloģiju, ko izmanto iespējamas uzmākšanās bērniem identificēšanai, pakalpojumu sniedzējs ziņo kompetentajai iestādei par veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir apliecināt atbilstību rakstiskajam ieteikumam, ko kompetentā uzraudzības iestāde, kas izraudzīta, ievērojot minētās regulas VI nodaļas 1. iedaļu (“uzraudzības iestāde”), sniegusi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 36. panta 2. punktu iepriekšējas apspriešanās procedūras gaitā;

| e) | izmantotās tehnoloģijas ir pietiekami uzticamas, jo tās maksimāli ierobežo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz tāda satura atklāšanu, kas atspoguļo seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, un, ja pa laikam šādas kļūdas rodas, to sekas nekavējoties tiek novērstas; |
| --- | --- |

e)

izmantotās tehnoloģijas ir pietiekami uzticamas, jo tās maksimāli ierobežo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz tāda satura atklāšanu, kas atspoguļo seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, un, ja pa laikam šādas kļūdas rodas, to sekas nekavējoties tiek novērstas;

| f) | tehnoloģijas, ko izmanto, lai atklātu iespējamas uzmākšanās bērniem pazīmes, aprobežojas ar attiecīgu galveno rādītāju un objektīvi noteiktu riska faktoru, piemēram, vecuma atšķirību un bērna iespējamās iesaistes skenētajā komunikācijā, izmantošanu, neskarot tiesības uz cilvēka veiktu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

f)

tehnoloģijas, ko izmanto, lai atklātu iespējamas uzmākšanās bērniem pazīmes, aprobežojas ar attiecīgu galveno rādītāju un objektīvi noteiktu riska faktoru, piemēram, vecuma atšķirību un bērna iespējamās iesaistes skenētajā komunikācijā, izmantošanu, neskarot tiesības uz cilvēka veiktu pārskatīšanu;

| g) | pakalpojumu sniedzēji:






  i) | ir ieviesuši iekšējās procedūras, lai novērstu persondatu un citu datu ļaunprātīgu izmantošanu, neatļautu piekļuvi tiem un neatļautu to pārsūtīšanu; |
| --- | --- | --- |

g)

pakalpojumu sniedzēji:

i)

ir ieviesuši iekšējās procedūras, lai novērstu persondatu un citu datu ļaunprātīgu izmantošanu, neatļautu piekļuvi tiem un neatļautu to pārsūtīšanu;

| ii) | nodrošina cilvēka veiktu persondatu un citu datu apstrādes uzraudzību un, ja tas nepieciešams, cilvēka iejaukšanos, izmantojot tehnoloģijas, uz kurām attiecas šī regula; |
| --- | --- |

ii)

nodrošina cilvēka veiktu persondatu un citu datu apstrādes uzraudzību un, ja tas nepieciešams, cilvēka iejaukšanos, izmantojot tehnoloģijas, uz kurām attiecas šī regula;

| iii) | nodrošina, ka bez iepriekšēja cilvēka veikta apstiprinājuma tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, netiek ziņots par materiālu, kas iepriekš nav bijis identificēts tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērnu, vai uzmākšanās bērnam; |
| --- | --- |

iii)

nodrošina, ka bez iepriekšēja cilvēka veikta apstiprinājuma tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, netiek ziņots par materiālu, kas iepriekš nav bijis identificēts tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērnu, vai uzmākšanās bērnam;

| iv) | ir ieviesuši atbilstošas procedūras un pārsūdzības mehānismus, lai nodrošinātu, ka lietotāji var tiem iesniegt sūdzības saprātīgā termiņā, lai paustu savu viedokli; |
| --- | --- |

iv)

ir ieviesuši atbilstošas procedūras un pārsūdzības mehānismus, lai nodrošinātu, ka lietotāji var tiem iesniegt sūdzības saprātīgā termiņā, lai paustu savu viedokli;

| v) | skaidri, pamanāmi un saprotami informē lietotājus par to, ka pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar šo regulu ir izmantojuši atkāpi no Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punkta un 6. panta 1. punkta attiecībā uz lietotāju komunikācijas konfidencialitāti, rīkojoties vienīgi šā punkta a) apakšpunkta i) punktā izklāstītajā nolūkā, kā arī informē par savu saskaņā ar atkāpi īstenoto pasākumu veikšanas loģiku un ietekmi uz lietotāju komunikācijas konfidencialitāti, tostarp iespēju, ka persondati tiek darīti zināmi tiesībaizsardzības iestādēm un organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem; |
| --- | --- |

v)

skaidri, pamanāmi un saprotami informē lietotājus par to, ka pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar šo regulu ir izmantojuši atkāpi no Direktīvas 2002/58/EK 5. panta 1. punkta un 6. panta 1. punkta attiecībā uz lietotāju komunikācijas konfidencialitāti, rīkojoties vienīgi šā punkta a) apakšpunkta i) punktā izklāstītajā nolūkā, kā arī informē par savu saskaņā ar atkāpi īstenoto pasākumu veikšanas loģiku un ietekmi uz lietotāju komunikācijas konfidencialitāti, tostarp iespēju, ka persondati tiek darīti zināmi tiesībaizsardzības iestādēm un organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem;

| vi) | informē lietotājus, ja viņu saturs ir izņemts vai viņu konts ir bloķēts, vai viņiem piedāvātais pakalpojums ir apturēts, par:






  1) | iespējām pārsūdzēt lēmumu pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- | --- |

vi)

informē lietotājus, ja viņu saturs ir izņemts vai viņu konts ir bloķēts, vai viņiem piedāvātais pakalpojums ir apturēts, par:

1)

iespējām pārsūdzēt lēmumu pakalpojumu sniedzējiem;

| 2) | iespēju iesniegt sūdzību uzraudzības iestādē; un |
| --- | --- |

2)

iespēju iesniegt sūdzību uzraudzības iestādē; un

| 3) | tiesībām uz tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

3)

tiesībām uz tiesisko aizsardzību;

| vii) | līdz 2022. gada 3. februārim un pēc tam katru gadu līdz 31. janvārim publicē un iesniedz kompetentajai uzraudzības iestādei un Komisijai ziņojumu par persondatu apstrādi saskaņā ar šo regulu, tostarp par:






  1) | apstrādāto datu veidu un apjomu; |
| --- | --- | --- |

vii)

līdz 2022. gada 3. februārim un pēc tam katru gadu līdz 31. janvārim publicē un iesniedz kompetentajai uzraudzības iestādei un Komisijai ziņojumu par persondatu apstrādi saskaņā ar šo regulu, tostarp par:

1)

apstrādāto datu veidu un apjomu;

| 2) | datu apstrādes konkrēto pamatu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679; |
| --- | --- |

2)

datu apstrādes konkrēto pamatu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679;

| 3) | attiecīgā gadījumā – pamatu persondatu nosūtīšanai ārpus Savienības saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu); |
| --- | --- |

3)

attiecīgā gadījumā – pamatu persondatu nosūtīšanai ārpus Savienības saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu);

| 4) | konstatēto seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē gadījumu skaitu, nošķirot tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un uzmākšanās bērniem gadījumus; |
| --- | --- |

4)

konstatēto seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē gadījumu skaitu, nošķirot tiešsaistes materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, un uzmākšanās bērniem gadījumus;

| 5) | to gadījumu skaitu, kad lietotājs ir iesniedzis sūdzību iekšējā pārsūdzības mehānismā vai tiesu iestādē, un šādu sūdzību iznākumu; |
| --- | --- |

5)

to gadījumu skaitu, kad lietotājs ir iesniedzis sūdzību iekšējā pārsūdzības mehānismā vai tiesu iestādē, un šādu sūdzību iznākumu;

| 6) | dažādo izmantoto tehnoloģiju kļūdu skaitu un īpatsvaru (pseidopozitīvi rezultāti); |
| --- | --- |

6)

dažādo izmantoto tehnoloģiju kļūdu skaitu un īpatsvaru (pseidopozitīvi rezultāti);

| 7) | pasākumiem, kas piemēroti, lai ierobežotu kļūdu īpatsvaru, un panākto kļūdu īpatsvaru; |
| --- | --- |

7)

pasākumiem, kas piemēroti, lai ierobežotu kļūdu īpatsvaru, un panākto kļūdu īpatsvaru;

| 8) | saglabāšanas politiku un piemērotajiem datu aizsardzības pasākumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679; un |
| --- | --- |

8)

saglabāšanas politiku un piemērotajiem datu aizsardzības pasākumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679; un

| 9) | organizāciju nosaukumiem, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un ar kurām saskaņā ar šo regulu ir kopīgoti dati; |
| --- | --- |

9)

organizāciju nosaukumiem, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, un ar kurām saskaņā ar šo regulu ir kopīgoti dati;

| h) | ja ir konstatēta iespējama seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē, satura dati un saistītās informācijas plūsmas dati, kuri apstrādāti a) apakšpunkta i) punktā izklāstītajā nolūkā, un šādā apstrādē iegūti persondati tiek glabāti drošā veidā vienīgi, lai:






  i) | par iespējamu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē nekavējoties ziņotu kompetentajām tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem; |
| --- | --- | --- |

h)

ja ir konstatēta iespējama seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē, satura dati un saistītās informācijas plūsmas dati, kuri apstrādāti a) apakšpunkta i) punktā izklāstītajā nolūkā, un šādā apstrādē iegūti persondati tiek glabāti drošā veidā vienīgi, lai:

i)

par iespējamu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē nekavējoties ziņotu kompetentajām tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem;

| ii) | bloķētu attiecīgā lietotāja kontu vai apturētu vai izbeigtu pakalpojuma sniegšanu attiecīgajam lietotājam; |
| --- | --- |

ii)

bloķētu attiecīgā lietotāja kontu vai apturētu vai izbeigtu pakalpojuma sniegšanu attiecīgajam lietotājam;

| iii) | radītu unikālu, nerekonvertējamu jaucējvērtību (“hash”) datiem, kas ticami identificēti kā tiešsaistes materiāli, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem; |
| --- | --- |

iii)

radītu unikālu, nerekonvertējamu jaucējvērtību (“hash”) datiem, kas ticami identificēti kā tiešsaistes materiāli, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem;

| iv) | attiecīgajam lietotājam dotu iespēju pārsūdzēt lēmumu pakalpojumu sniedzējam, prasīt administratīvu pārskatīšanu vai izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus jautājumos, kas saistīti ar iespējamu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē; vai |
| --- | --- |

iv)

attiecīgajam lietotājam dotu iespēju pārsūdzēt lēmumu pakalpojumu sniedzējam, prasīt administratīvu pārskatīšanu vai izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus jautājumos, kas saistīti ar iespējamu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē; vai

| v) | atbildētu uz kompetento tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu pieprasījumiem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un sniegtu tām nepieciešamos datus ar mērķi novērst, atklāt un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus vai saukt pie atbildības par tiem, kā izklāstīts Direktīvā 2011/93/ES; |
| --- | --- |

v)

atbildētu uz kompetento tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu pieprasījumiem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un sniegtu tām nepieciešamos datus ar mērķi novērst, atklāt un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus vai saukt pie atbildības par tiem, kā izklāstīts Direktīvā 2011/93/ES;

| i) | datus glabā ne ilgāk, kā tas absolūti nepieciešams h) apakšpunktā noteiktajam mērķim, un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā 12 mēnešus no dienas, kad radušās aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē; |
| --- | --- |

i)

datus glabā ne ilgāk, kā tas absolūti nepieciešams h) apakšpunktā noteiktajam mērķim, un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā 12 mēnešus no dienas, kad radušās aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē;

| j) | par katru gadījumu, kad ir pamatotas un apstiprinātas aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, nekavējoties ziņo kompetentajām valsts tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem. |
| --- | --- |

j)

par katru gadījumu, kad ir pamatotas un apstiprinātas aizdomas par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, nekavējoties ziņo kompetentajām valsts tiesībaizsardzības iestādēm vai organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem.

2.   Nosacījumu, kas paredzēts 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā, līdz 2022. gada 3. aprīlim nepiemēro pakalpojumu sniedzējiem, kuri:

| a) | ir izmantojuši konkrētu tehnoloģiju 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteiktajam mērķim pirms 2021. gada 2. augusta un iepriekš nav pabeiguši apspriešanās procedūru attiecībā uz minēto tehnoloģiju; |
| --- | --- |

a)

ir izmantojuši konkrētu tehnoloģiju 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteiktajam mērķim pirms 2021. gada 2. augusta un iepriekš nav pabeiguši apspriešanās procedūru attiecībā uz minēto tehnoloģiju;

| b) | ir sākuši apspriešanās procedūru pirms 2021. gada 3. septembra; un |
| --- | --- |

b)

ir sākuši apspriešanās procedūru pirms 2021. gada 3. septembra; un

| c) | pienācīgi sadarbojas ar kompetento uzraudzības iestādi saistībā ar apspriešanās procedūru, kas minēta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

pienācīgi sadarbojas ar kompetento uzraudzības iestādi saistībā ar apspriešanās procedūru, kas minēta b) apakšpunktā.

3.   Nosacījumu, kas paredzēts 1. punkta d) apakšpunktā, līdz 2022. gada 3. aprīlim nepiemēro pakalpojumu sniedzējiem, kuri:

| a) | ir izmantojuši tehnoloģiju, kas minēta 1. punkta d) apakšpunktā, pirms 2021. gada 2. augusta un iepriekš nav pabeiguši apspriešanās procedūru attiecībā uz minēto tehnoloģiju; |
| --- | --- |

a)

ir izmantojuši tehnoloģiju, kas minēta 1. punkta d) apakšpunktā, pirms 2021. gada 2. augusta un iepriekš nav pabeiguši apspriešanās procedūru attiecībā uz minēto tehnoloģiju;

| b) | ir sākuši 1. punkta d) apakšpunktā minēto procedūru pirms 2021. gada 3. septembra; un |
| --- | --- |

b)

ir sākuši 1. punkta d) apakšpunktā minēto procedūru pirms 2021. gada 3. septembra; un

| c) | pienācīgi sadarbojas ar kompetento uzraudzības iestādi saistībā ar 1. punkta d) apakšpunktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

c)

pienācīgi sadarbojas ar kompetento uzraudzības iestādi saistībā ar 1. punkta d) apakšpunktā minēto procedūru.

4. pants

Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas pamatnostādnes

Līdz 2021. gada 3. septembrim un saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 70. pantu Komisija prasa Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai nākt klajā ar pamatnostādnēm ar mērķi palīdzēt uzraudzības iestādēm novērtēt, vai šīs regulas darbības jomā ietilpstošā apstrāde attiecībā uz esošajām un nākotnes tehnoloģijām, ko izmanto šīs regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteiktajam mērķim, atbilst Regulas (ES) 2016/679 noteikumiem.

5. pants

Efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi

Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 79. pantu un Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 2. punktu lietotājiem ir tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību, ja viņi uzskata, ka, apstrādājot persondatus un citus datus šīs regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteiktajam mērķim, ir pārkāptas viņu tiesības.

6. pants

Uzraudzības iestādes

Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 VI nodaļas 1. iedaļu izraudzītās uzraudzības iestādes uzrauga šīs regulas darbības jomā ietilpstošo apstrādi, rīkojoties saskaņā ar savām kompetencēm un pilnvarām, kas paredzētas minētajā nodaļā.

7. pants

Publisks to organizāciju saraksts, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem

1.   Pakalpojumu sniedzēji līdz 2021. gada 3. septembrim dara zināmu Komisijai sarakstu ar to organizāciju nosaukumiem, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem un kurām tie saskaņā ar šo regulu ziņo par seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Pakalpojumu sniedzēji regulāri ziņo Komisijai par minētā saraksta grozījumiem.

2.   Līdz 2021. gada 3. oktobrim Komisija publisko sarakstu ar to organizāciju nosaukumiem, kuras darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, kas tai darīts zināms saskaņā ar 1. punktu. Komisija minēto publisko sarakstu pastāvīgi atjaunina.

8. pants

Statistika

1.   Līdz 2022. gada 3. augustam un pēc tam katru gadu dalībvalstis dara publiski pieejamus un iesniedz Komisijai ziņojumus ar statistiku par:

| a) | kopējo to ziņojumu skaitu par konstatētajiem seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē gadījumiem, kurus pakalpojumu sniedzēji un organizācijas, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, ir snieguši kompetentajām valsts tiesībaizsardzības iestādēm, nošķirot (ja šāda informācija ir pieejama) absolūto gadījumu skaitu un tos gadījumus, par kuriem ziņots vairākas reizes, un to pakalpojumu sniedzēja veidu, kura pakalpojumā seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē tika konstatēta; |
| --- | --- |

a)

kopējo to ziņojumu skaitu par konstatētajiem seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē gadījumiem, kurus pakalpojumu sniedzēji un organizācijas, kas darbojas sabiedrības interesēs pret seksuālu vardarbību pret bērniem, ir snieguši kompetentajām valsts tiesībaizsardzības iestādēm, nošķirot (ja šāda informācija ir pieejama) absolūto gadījumu skaitu un tos gadījumus, par kuriem ziņots vairākas reizes, un to pakalpojumu sniedzēja veidu, kura pakalpojumā seksuāla vardarbība pret bērniem tiešsaistē tika konstatēta;

| b) | to bērnu skaitu, kuri identificēti, veicot darbības saskaņā ar 3. pantu, nošķirot pēc dzimuma; |
| --- | --- |

b)

to bērnu skaitu, kuri identificēti, veicot darbības saskaņā ar 3. pantu, nošķirot pēc dzimuma;

| c) | notiesāto likumpārkāpēju skaitu. |
| --- | --- |

c)

notiesāto likumpārkāpēju skaitu.

2.   Komisija apkopo šā panta 1. punktā minēto statistiku un ņem to vērā, sagatavojot 9. pantā minēto īstenošanas ziņojumu.

9. pants

Īstenošanas ziņojums

1.   Pamatojoties uz ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar 3. panta 1. punkta g) apakšpunkta vii) punktu, un statistiku, kas sniegta saskaņā ar 8. pantu, Komisija līdz 2023. gada 3. augustam sagatavo ziņojumu par šīs regulas īstenošanu un iesniedz un izklāsta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Īstenošanas ziņojumā Komisija jo īpaši novērtē:

| a) | nosacījumus persondatu un citu datu apstrādei, kas izklāstīti 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un b), c) un d) punktā; |
| --- | --- |

a)

nosacījumus persondatu un citu datu apstrādei, kas izklāstīti 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un b), c) un d) punktā;

| b) | šajā regulā paredzētās atkāpes samērīgumu, tostarp izvērtējot statistiku, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

šajā regulā paredzētās atkāpes samērīgumu, tostarp izvērtējot statistiku, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 8. pantu;

| c) | tehnoloģiju attīstību saistībā ar darbībām, uz kurām attiecas šī regula, un to, cik lielā mērā šāda attīstība uzlabo precizitāti un samazina kļūdu skaitu un īpatsvaru (pseidopozitīvi rezultāti). |
| --- | --- |

c)

tehnoloģiju attīstību saistībā ar darbībām, uz kurām attiecas šī regula, un to, cik lielā mērā šāda attīstība uzlabo precizitāti un samazina kļūdu skaitu un īpatsvaru (pseidopozitīvi rezultāti).

10. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro līdz 2024. gada 3. augustam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 14. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

Priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 10, 11.1.2021., 63. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 12. jūlija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/93/ES (2011. gada 13. decembris) par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

8

---

DIREKTĪVAS

| 30.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 274/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 274/52

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2021/1233

(2021. gada 14. jūlijs),

ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/2397 attiecībā uz pārejas pasākumiem trešo valstu sertifikātu atzīšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/2397 (3) ir noteikti pārejas pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka derīgumu saglabā kvalifikācijas sertifikāti, darba uzskaites grāmatiņas un kuģa žurnāli, kas izdoti pirms direktīvas transponēšanas perioda beigām, un kvalificētiem apkalpes locekļiem dot pietiekami daudz laika pieteikties Savienības kvalifikācijas sertifikāta vai cita par līdzvērtīgu atzīta sertifikāta saņemšanai. Tomēr, izņemot Padomes Direktīvas 96/50/EK (4) 1. panta 5. punktā minētās licences kuģošanai pa Reinu, minētie pārejas pasākumi neattiecas uz trešo valstu izdotiem kvalifikācijas sertifikātiem, darba uzskaites grāmatiņām un kuģa žurnāliem, ko dalībvalstis pašlaik atzinušas saskaņā ar savām valsts prasībām vai starptautiskiem nolīgumiem, kas tiek piemēroti pirms Direktīvas (ES) 2017/2397 stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/2397 (3) ir noteikti pārejas pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka derīgumu saglabā kvalifikācijas sertifikāti, darba uzskaites grāmatiņas un kuģa žurnāli, kas izdoti pirms direktīvas transponēšanas perioda beigām, un kvalificētiem apkalpes locekļiem dot pietiekami daudz laika pieteikties Savienības kvalifikācijas sertifikāta vai cita par līdzvērtīgu atzīta sertifikāta saņemšanai. Tomēr, izņemot Padomes Direktīvas 96/50/EK (4) 1. panta 5. punktā minētās licences kuģošanai pa Reinu, minētie pārejas pasākumi neattiecas uz trešo valstu izdotiem kvalifikācijas sertifikātiem, darba uzskaites grāmatiņām un kuģa žurnāliem, ko dalībvalstis pašlaik atzinušas saskaņā ar savām valsts prasībām vai starptautiskiem nolīgumiem, kas tiek piemēroti pirms Direktīvas (ES) 2017/2397 stāšanās spēkā.

| (2) | Direktīvas (ES) 2017/2397 10. panta 3., 4. un 5. punktā ir noteikta procedūra un nosacījumi trešās valsts iestāžu izdotu sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu vai kuģa žurnālu atzīšanai. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas (ES) 2017/2397 10. panta 3., 4. un 5. punktā ir noteikta procedūra un nosacījumi trešās valsts iestāžu izdotu sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu vai kuģa žurnālu atzīšanai.

| (3) | Ņemot vērā to, ka trešo valstu dokumentu atzīšanas procedūras pamatā ir pieprasījuma iesniedzējas trešās valsts sertifikācijas sistēmu novērtēšana nolūkā noteikt, vai uz pieprasījumā norādīto sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu vai kuģa žurnālu izdošanu attiecas prasības, kas ir identiskas Direktīvā (ES) 2017/2397 noteiktajām prasībām, maz ticams, ka atzīšanas procedūra tiks pabeigta pirms 2022. gada 17. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka trešo valstu dokumentu atzīšanas procedūras pamatā ir pieprasījuma iesniedzējas trešās valsts sertifikācijas sistēmu novērtēšana nolūkā noteikt, vai uz pieprasījumā norādīto sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu vai kuģa žurnālu izdošanu attiecas prasības, kas ir identiskas Direktīvā (ES) 2017/2397 noteiktajām prasībām, maz ticams, ka atzīšanas procedūra tiks pabeigta pirms 2022. gada 17. janvāra.

| (4) | Lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz Direktīvas (ES) 2017/2397 10. pantā noteikto trešo valstu dokumentu atzīšanas sistēmu, ir jānosaka pārejas pasākumi, ar kuriem tiek atvēlēts laikposms, kas vajadzīgs, lai trešās valstis varētu savas prasības saskaņot ar minētajā direktīvā noteiktajām prasībām un lai Komisija varētu novērtēt to sertifikācijas sistēmas un vajadzības gadījumā pieņemt īstenošanas aktu saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 5. punktu. Šie pasākumi arī nodrošinātu juridisko noteiktību privātpersonām un uzņēmējiem, kas darbojas iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē. Ņemot vērā minētos mērķus, ir lietderīgi noteikt termiņa beigu datumu trešo valstu dokumentiem, uz kuriem attiecas minētie pārejas pasākumi, atsaucoties uz minētās direktīvas transponēšanas termiņu, kas pagarināts par diviem gadiem. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz Direktīvas (ES) 2017/2397 10. pantā noteikto trešo valstu dokumentu atzīšanas sistēmu, ir jānosaka pārejas pasākumi, ar kuriem tiek atvēlēts laikposms, kas vajadzīgs, lai trešās valstis varētu savas prasības saskaņot ar minētajā direktīvā noteiktajām prasībām un lai Komisija varētu novērtēt to sertifikācijas sistēmas un vajadzības gadījumā pieņemt īstenošanas aktu saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 5. punktu. Šie pasākumi arī nodrošinātu juridisko noteiktību privātpersonām un uzņēmējiem, kas darbojas iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē. Ņemot vērā minētos mērķus, ir lietderīgi noteikt termiņa beigu datumu trešo valstu dokumentiem, uz kuriem attiecas minētie pārejas pasākumi, atsaucoties uz minētās direktīvas transponēšanas termiņu, kas pagarināts par diviem gadiem.

| (5) | Lai nodrošinātu saskanību ar pārejas pasākumiem, kas dalībvalstīm piemērojami saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/2397 38. pantu, pārejas pasākumi, kas piemērojami trešo valstu izdotiem un dalībvalstu atzītiem kvalifikācijas sertifikātiem, darba uzskaites grāmatiņām un kuģa žurnāliem, nebūtu jāpiemēro pēc 2032. gada 17. janvāra. Turklāt šādu kvalifikācijas sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu un kuģa žurnālu atzīšana būtu jāattiecina tikai uz Savienības iekšzemes ūdensceļiem, kuri atrodas attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu saskanību ar pārejas pasākumiem, kas dalībvalstīm piemērojami saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/2397 38. pantu, pārejas pasākumi, kas piemērojami trešo valstu izdotiem un dalībvalstu atzītiem kvalifikācijas sertifikātiem, darba uzskaites grāmatiņām un kuģa žurnāliem, nebūtu jāpiemēro pēc 2032. gada 17. janvāra. Turklāt šādu kvalifikācijas sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu un kuģa žurnālu atzīšana būtu jāattiecina tikai uz Savienības iekšzemes ūdensceļiem, kuri atrodas attiecīgajā dalībvalstī.

| (6) | Lai nodrošinātu saskanību ar pārejas pasākumiem, kas piemērojami dalībvalstu izdotiem kvalifikācijas sertifikātiem, ir lietderīgi precizēt, ka attiecībā uz trešo valstu sertifikātiem Direktīvas (ES) 2017/2397 10. panta 3. punktā minētās prasības ietver arī minētās direktīvas 38. panta 1. un 3. punktā noteiktās prasības attiecībā uz esošo sertifikātu apmaiņu. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu saskanību ar pārejas pasākumiem, kas piemērojami dalībvalstu izdotiem kvalifikācijas sertifikātiem, ir lietderīgi precizēt, ka attiecībā uz trešo valstu sertifikātiem Direktīvas (ES) 2017/2397 10. panta 3. punktā minētās prasības ietver arī minētās direktīvas 38. panta 1. un 3. punktā noteiktās prasības attiecībā uz esošo sertifikātu apmaiņu.

| (7) | Tāpēc Direktīva (ES) 2017/2397 būtu attiecīgi jāgroza nolūkā iekšzemes ūdensceļu transporta uzņēmumiem un darbiniekiem nodrošināt juridisko skaidrību un noteiktību. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Direktīva (ES) 2017/2397 būtu attiecīgi jāgroza nolūkā iekšzemes ūdensceļu transporta uzņēmumiem un darbiniekiem nodrošināt juridisko skaidrību un noteiktību.

| (8) | Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/2397 39. panta 4. punktu dalībvalstīm, kurās kuģošana pa iekšzemes ūdensceļiem tās teritorijā nav tehniski iespējama, nav pienākuma transponēt minēto direktīvu. Minētā atkāpe būtu mutatis mutandis jāpiemēro arī šai direktīvai. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/2397 39. panta 4. punktu dalībvalstīm, kurās kuģošana pa iekšzemes ūdensceļiem tās teritorijā nav tehniski iespējama, nav pienākuma transponēt minēto direktīvu. Minētā atkāpe būtu mutatis mutandis jāpiemēro arī šai direktīvai.

| (9) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pārejas pasākumus trešo valstu sertifikātu atzīšanai, nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pārejas pasākumus trešo valstu sertifikātu atzīšanai, nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (10) | Lai dalībvalstis varētu nekavējoties veikt šajā direktīvā noteikto pasākumu transponēšanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(10)

Lai dalībvalstis varētu nekavējoties veikt šajā direktīvā noteikto pasākumu transponēšanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu (ES) 2017/2397 groza šādi:

| 1) | direktīvas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Neskarot šā panta 2. punktu, visi kvalifikācijas sertifikāti, darba uzskaites grāmatiņas vai kuģa žurnāli, kuri izsniegti saskaņā ar trešās valsts noteikumiem un kuros noteiktas prasības, kas ir identiskas šīs direktīvas prasībām, tostarp 38. panta 1. un 3. punktā izklāstītajām prasībām, ir derīgi visos Savienības iekšzemes ūdensceļos, ievērojot šā panta 4. un 5. punktā noteikto procedūru un nosacījumus.”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Neskarot šā panta 2. punktu, visi kvalifikācijas sertifikāti, darba uzskaites grāmatiņas vai kuģa žurnāli, kuri izsniegti saskaņā ar trešās valsts noteikumiem un kuros noteiktas prasības, kas ir identiskas šīs direktīvas prasībām, tostarp 38. panta 1. un 3. punktā izklāstītajām prasībām, ir derīgi visos Savienības iekšzemes ūdensceļos, ievērojot šā panta 4. un 5. punktā noteikto procedūru un nosacījumus.”;

| 2) | direktīvas 38. pantam pievieno šādu punktu:

  “7.   Līdz 2032. gada 17. janvārim dalībvalstis, pamatojoties uz savām valsts prasībām vai starptautiskiem nolīgumiem, ko piemēro pirms 2018. gada 16. janvāra, var turpināt atzīt kvalifikācijas sertifikātus, darba uzskaites grāmatiņas un kuģa žurnālus, ko trešā valsts izdevusi pirms 2024. gada 18. janvāra. Atzīšana attiecas tikai uz iekšzemes ūdensceļiem attiecīgās dalībvalsts teritorijā.” |
| --- | --- |

2)

direktīvas 38. pantam pievieno šādu punktu:

“7.   Līdz 2032. gada 17. janvārim dalībvalstis, pamatojoties uz savām valsts prasībām vai starptautiskiem nolīgumiem, ko piemēro pirms 2018. gada 16. janvāra, var turpināt atzīt kvalifikācijas sertifikātus, darba uzskaites grāmatiņas un kuģa žurnālus, ko trešā valsts izdevusi pirms 2024. gada 18. janvāra. Atzīšana attiecas tikai uz iekšzemes ūdensceļiem attiecīgās dalībvalsts teritorijā.”

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2022. gada 17. janvārim. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

Mutatis mutandis piemēro Direktīvas (ES) 2017/2397 39. panta 4. punktā paredzēto atkāpi.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2021. gada 14. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 220, 9.6.2021., 87. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 13. jūlija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397 (2017. gada 12. decembris) par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva 96/50/EK (1996. gada 23. jūlijs) par to nosacījumu saskaņošanu, ar kuriem dažādās valstīs piešķir kuģu vadīšanas apliecību kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem Kopienā (OV L 235, 17.9.1996., 31. lpp.).

4

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 30.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 274/55 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 274/55

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1234

(2021. gada 13. jūlijs)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Padome 2018. gada 15. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Taizemes Karalisti par nolīgumu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2018. gada 15. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Taizemes Karalisti par nolīgumu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības.

| (2) | Sarunas ir noslēgušās, un 2021. gada 7. janvārī tika parafēts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(2)

Sarunas ir noslēgušās, un 2021. gada 7. janvārī tika parafēts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (“nolīgums”).

| (3) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/373 (2) nolīgums tika parakstīts 2021. gada 7. maijā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/373 (2) nolīgums tika parakstīts 2021. gada 7. maijā.

| (4) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 4. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 13. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  2021. gada 23. jūnija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2021/373 (2021. gada 22. februāris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (OV L 72, 3.3.2021., 1. lpp.).

2

GATT

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša xx. lappusi.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 30.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 274/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 274/57

---

NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TAIZEMES KARALISTI SASKAŅĀ AR 1994. GADA VISPĀRĒJĀS VIENOŠANĀS PAR TARIFIEM UN TIRDZNIECĪBU (GATT 1994) XXVIII PANTU PAR VISU ES CLXXV SARAKSTĀ IEKĻAUTO TARIFA KVOTU KONCESIJU GROZĪŠANU SAKARĀ AR APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANOS NO EIROPAS SAVIENĪBAS

EIROPAS SAVIENĪBA, no vienas puses,

un

TAIZEMES KARALISTE, no otras puses,

turpmāk kopā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses ir veiksmīgi noslēgušas sarunas, kuras saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu risinātas attiecībā uz visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un par kurām Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO dalībvalstīm”) paziņots dokumentā G/SECRET/42/Add.2,

GATT

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. PANTS

Mērķis

Šā nolīguma mērķis ir vienoties par sadales apjomiem attiecībā uz visām tarifa kvotām un no tām izrietošajām Eiropas Savienības, kuras sastāvā vairs nav iekļauta Apvienotā Karaliste, kvantitatīvajām saistībām, kamēr Taizemes Karalistei saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu ir sarunu un konsultāciju tiesības, kā norādīts Eiropas Savienības 2019. gada 25. februāra vēstulē.

GATT

2. PANTS

Tarifa kvotu sadalījuma princips un metode

Taizemes Karaliste piekrīt tam, ka sarakstā paredzētās kvantitatīvās saistības, kas izteiktas Eiropas Savienības, kuras sastāvā bija Apvienotā Karaliste, tarifa kvotu veidā, sadala atbilstoši principam un metodei, saskaņā ar kuru noteiktu sadalīto apjomu pārņem Eiropas Savienība, kuras sastāvā vairs nav Apvienotā Karaliste, bet atlikušo apjomu pārņem Apvienotā Karaliste.

3. PANTS

Eiropas Savienības, kuras sastāvā vairs nav Apvienotā Karaliste, tarifa kvotas

1.   Puses vienojas par dažu Eiropas Savienības, kuras sastāvā vairs nav Apvienotā Karaliste, tarifa kvotu apjomu no 2021. gada 1. janvāra vai no dienas, kad uz Apvienoto Karalisti pārstāj attiektiess Eiropas Savienības CLXXV koncesiju un saistību saraksts, kā norādīts šā nolīguma pielikuma pēdējā slejā.

2.   Šis nolīgums neskar sarunas starp Eiropas Savienību un citām PTO dalībvalstīm ar tiesībām saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu attiecībā uz attiecīgajām erga omnes tarifa kvotām. Eiropas Savienība apņemas apspriesties ar Taizemes Karalisti, ja minēto sarunu rezultātā tiktu mainītas dokumentā G/SECRET/42/Add.2 izklāstītās daļas.

3.   Šā nolīguma pielikums ir tā sastāvdaļa.

4. PANTS

Noslēguma klauzula

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu. To piemēro no minētās dienas.

2.   Šis nolīgums ir Pušu nolīgums GATT 1994 XXVIII panta 3. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkos.

3.   Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Съставено в Брюксел на седми май две хиляди двадесет и първа година.

Hecho en Bruselas, el siete de mayo de dos mil veintiuno.

V Bruselu dne sedmého května dva tisíce dvacet jedna.

Udfærdiget i Bruxelles den syvende maj to tusind og enogtyve.

Geschehen zu Brüssel am siebten Mai zweitausendeinundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne esimese aasta maikuu seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.

Done at Brussels on the seventh day of May in the year two thousand and twenty one.

Fait à Bruxelles, le sept mai deux mille vingt et un.

Sastavljeno u Bruxellesu sedmog svibnja godine dvije tisuće dvadeset prve.

Fatto a Bruxelles, addì sette maggio duemilaventuno.

Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada septītajā maijā.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų gegužės septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év május havának hetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-seba jum ta’ Mejju fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.

Gedaan te Brussel, zeven mei tweeduizend eenentwintig.

Sporządzono w Brukseli dnia siódmego maja roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.

Feito em Bruxelas, em sete de maio de dois mil e vinte e um.

Întocmit la Bruxelles la șapte mai două mii douăzeci și unu.

V Bruseli siedmeho mája dvetisícdvadsaťjeden.

V Bruslju, sedmega maja dva tisoč enaindvajset.

Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.

Utfärdat i Bryssel den sjunde maj år tjugohundratjugoett.

Image 1

---

PIELIKUMS

Es tarifa kvotu saraksts Taizemes Karalistei pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās (no 2021. gada 1. janvāra)

| | Numurs ES paziņojumā G/SECRET/42/Add.2 | HS kods | Apraksts | Pašreizējā koncesija ES CLXXV sarakstā (ES-28) | Piegādātājvalsts | Galīgā koncesija ES (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 029 | 0210 99 39 | Sālīta mājputnu gaļa | 92 610 | Taizemes Karaliste | 81 968 |
| 2. | 052 | 0714 10 00 | Manioka (kasava) | 5 750 000 | Taizemes Karaliste | 3 096 027 |
| 3. | 055 | 0714 20 90 | Batātes, kas nav paredzētas lietošanai pārtikā | 5 000 | Visas valstis, izņemot Ķīnu | 4 985 |
| 4. | 074 | 1006 10 | Nelobīti rīsi | 7 | Erga omnes | 5 |
| 5. | 075 | 1006 20 | Lobīti vai brūnie rīsi | 1 634 | Erga omnes | 1 416 |
| 6. | 076 | 1006 30 | Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi | 63 000 | Erga omnes | 36 731 |
| 7. | 077 | 1006 30 | Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi | 4 313 | Taizemes Karaliste | 3 663 |
| 8. | 078 | 1006 30 | Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi | 1 200 | Taizemes Karaliste | 1 019 |
| 9. | 078 | 1006 30 | Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi | 25 516 | Erga omnes | 22 442 |
| 10. | 079 | 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | 1 000 | Erga omnes | 1 000 |
| 11. | 080 | 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | 31 788 | Erga omnes | 26 581 |
| 12. | 081 | 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | 100 000 | Erga omnes | 93 709 |
| 13. | 085 | 1108 14 00 | Manioka ciete | 8 000 | Erga omnes | 6 632 |
| 14. | 086 | 1108 14 00 | Manioka ciete | 2 000 | Erga omnes | 1 658 |
| 15. | 089 | 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti vistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 57 masas % vai lielāks | 340 | Visas valstis, izņemot Brazīliju | 236 |
| 16. | 090 | 1602 32 19 | Termiski apstrādāta vistas (Gallus domesticus) gaļa | 160 033 | Taizemes Karaliste | 53 866 |
| 17. | 091 | 1602 32 30 | Vistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 25 masas % vai lielāks, bet mazāks par 57 masas % | 14 000 | Taizemes Karaliste | 2 435 |
| 18. | 092 | 1602 32 90 | Vistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir mazāks par 25 masas % | 2 100 | Taizemes Karaliste | 1 940 |
| 19. | 093 | 1602 39 21 | Termiski neapstrādāti pīles, zoss, pērļvistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 57 masas % vai lielāks | 10 | Taizemes Karaliste | 10 |
| 20. | 094 | 1602 39 29 | Termiski apstrādāti pīles, zoss, pērļvistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 57 masas % vai lielāks | 13 500 | Taizemes Karaliste | 8 572 |
| 21. | 095 | 1602 39 85 | Termiski apstrādāti pīles, zoss, pērļvistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 25 masas % vai lielāks, bet mazāks par 57 masas % | 600 | Taizemes Karaliste | 300 |
| 22. | 096 | 1602 39 85 | Termiski apstrādāti pīles, zoss, pērļvistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir mazāks par 25 masas % | 600 | Taizemes Karaliste | 278 |
| 23. | 105 | 1901 90 99
  1904 30 00
  1904 90 80
  1905 90 20 | Pārtikas izstrādājumi ar graudaugiem | 191 | Erga omnes | 191 |
| 24. | 106 | 1902 11 00
  1902 19 10
  1902 19 90
  1902 20 91
  1902 20 99
  1902 30 10
  1902 30 90
  1902 40 10
  1902 40 90 | Makaroni (pasta) | 532 | Erga omnes | 497 |
| 25. | 107 | 1905 90 10
  1905 90 20
  1905 90 30
  1905 90 45
  1905 90 55
  1905 90 60
  1905 90 90 | Cepumi | 409 | Erga omnes | 409 |
| 26. | 005 | 0304 89 90 | Allocyttus ģints un Pseudocyttus maculatus sugas zivis | 200 | Erga omnes | 200 |
| 27. | 007 | 1604 20 50 | Sagatavotas vai konservētas zivis (izņemot veselas vai gabalos): sardīnes, pelamīdas, Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas makreles un Orcynopsis unicolor sugas zivis | 865 | Erga omnes | 631 |
| 28. | 008 | 1604 20 50 | Sagatavotas vai konservētas zivis (izņemot veselas vai gabalos): sardīnes, pelamīdas, Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas makreles un Orcynopsis unicolor sugas zivis | 1 410 | Taizemes Karaliste | 423 |
| 29. | 009 | 1604 20 70 | Sagatavotas vai konservētas zivis (izņemot veselas vai gabalos): tunzivis, svītrainās tunzivis un citas Euthynnus ģints zivis | 742 | Erga omnes | 742 |
| 30. | 010 | 1604 20 70 | Sagatavotas vai konservētas zivis (izņemot veselas vai gabalos): tunzivis, svītrainās tunzivis un citas Euthynnus ģints zivis | 1 816 | Taizemes Karaliste | 1 816 |
| 31. | 011 | 1605 21 10 | Garneles un ziemeļgarneles, sagatavotas vai konservētas, tiešajā iepakojumā ar neto saturu <= 2 kg (izņemot tikai kūpinātas un hermētiskā tarā) | 500 | Erga omnes | 474 |
| | | 1605 21 90 | Garneles un ziemeļgarneles, sagatavotas vai konservētas, tiešajā iepakojumā ar neto saturu > 2 kg (izņemot tikai kūpinātas un hermētiskā tarā) | | | |
| | | 1605 29 00 | Garneles un ziemeļgarneles, sagatavotas vai konservētas, hermētiskā tarā (izņemot kūpinātas) | | | |

Numurs ES paziņojumā G/SECRET/42/Add.2

HS kods

Apraksts

Pašreizējā koncesija ES CLXXV sarakstā (ES-28)

Piegādātājvalsts

Galīgā koncesija ES (tonnās)

1.

029

0210 99 39

Sālīta mājputnu gaļa

92 610

Taizemes Karaliste

81 968

2.

052

0714 10 00

Manioka (kasava)

5 750 000

Taizemes Karaliste

3 096 027

3.

055

0714 20 90

Batātes, kas nav paredzētas lietošanai pārtikā

5 000

Visas valstis, izņemot Ķīnu

4 985

4.

074

1006 10

Nelobīti rīsi

7

Erga omnes

5

5.

075

1006 20

Lobīti vai brūnie rīsi

1 634

Erga omnes

1 416

6.

076

1006 30

Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi

63 000

Erga omnes

36 731

7.

077

1006 30

Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi

4 313

Taizemes Karaliste

3 663

8.

078

1006 30

Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi

1 200

Taizemes Karaliste

1 019

9.

078

1006 30

Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi

25 516

Erga omnes

22 442

10.

079

1006 40 00

Šķeltie rīsi

1 000

Erga omnes

1 000

11.

080

1006 40 00

Šķeltie rīsi

31 788

Erga omnes

26 581

12.

081

1006 40 00

Šķeltie rīsi

100 000

Erga omnes

93 709

13.

085

1108 14 00

Manioka ciete

8 000

Erga omnes

6 632

14.

086

1108 14 00

Manioka ciete

2 000

Erga omnes

1 658

15.

089

1602 32 11

Termiski neapstrādāti vistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 57 masas % vai lielāks

340

Visas valstis, izņemot Brazīliju

236

16.

090

1602 32 19

Termiski apstrādāta vistas (Gallus domesticus) gaļa

160 033

Taizemes Karaliste

53 866

17.

091

1602 32 30

Vistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 25 masas % vai lielāks, bet mazāks par 57 masas %

14 000

Taizemes Karaliste

2 435

18.

092

1602 32 90

Vistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir mazāks par 25 masas %

2 100

Taizemes Karaliste

1 940

19.

093

1602 39 21

Termiski neapstrādāti pīles, zoss, pērļvistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 57 masas % vai lielāks

10

Taizemes Karaliste

10

20.

094

1602 39 29

Termiski apstrādāti pīles, zoss, pērļvistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 57 masas % vai lielāks

13 500

Taizemes Karaliste

8 572

21.

095

1602 39 85

Termiski apstrādāti pīles, zoss, pērļvistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir 25 masas % vai lielāks, bet mazāks par 57 masas %

600

Taizemes Karaliste

300

22.

096

1602 39 85

Termiski apstrādāti pīles, zoss, pērļvistas gaļas izstrādājumi, kuros mājputnu gaļas vai subproduktu saturs ir mazāks par 25 masas %

600

Taizemes Karaliste

278

23.

105

1901 90 99

1904 30 00

1904 90 80

1905 90 20

Pārtikas izstrādājumi ar graudaugiem

191

Erga omnes

191

24.

106

1902 11 00

1902 19 10

1902 19 90

1902 20 91

1902 20 99

1902 30 10

1902 30 90

1902 40 10

1902 40 90

Makaroni (pasta)

532

Erga omnes

497

25.

107

1905 90 10

1905 90 20

1905 90 30

1905 90 45

1905 90 55

1905 90 60

1905 90 90

Cepumi

409

Erga omnes

409

26.

005

0304 89 90

Allocyttus ģints un Pseudocyttus maculatus sugas zivis

200

Erga omnes

200

27.

007

1604 20 50

Sagatavotas vai konservētas zivis (izņemot veselas vai gabalos): sardīnes, pelamīdas, Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas makreles un Orcynopsis unicolor sugas zivis

865

Erga omnes

631

28.

008

1604 20 50

Sagatavotas vai konservētas zivis (izņemot veselas vai gabalos): sardīnes, pelamīdas, Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas makreles un Orcynopsis unicolor sugas zivis

1 410

Taizemes Karaliste

423

29.

009

1604 20 70

Sagatavotas vai konservētas zivis (izņemot veselas vai gabalos): tunzivis, svītrainās tunzivis un citas Euthynnus ģints zivis

742

Erga omnes

742

30.

010

1604 20 70

Sagatavotas vai konservētas zivis (izņemot veselas vai gabalos): tunzivis, svītrainās tunzivis un citas Euthynnus ģints zivis

1 816

Taizemes Karaliste

1 816

31.

011

1605 21 10

Garneles un ziemeļgarneles, sagatavotas vai konservētas, tiešajā iepakojumā ar neto saturu <= 2 kg (izņemot tikai kūpinātas un hermētiskā tarā)

500

Erga omnes

474

1605 21 90

Garneles un ziemeļgarneles, sagatavotas vai konservētas, tiešajā iepakojumā ar neto saturu > 2 kg (izņemot tikai kūpinātas un hermētiskā tarā)

1605 29 00

Garneles un ziemeļgarneles, sagatavotas vai konservētas, hermētiskā tarā (izņemot kūpinātas)

---