# Uradni list L 277/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 277 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 642. avgust 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 277

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 642. avgust 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1253 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/565 v zvezi z vključitvijo dejavnikov trajnostnosti ter tveganj in preferenc glede trajnostnosti v nekatere organizacijske zahteve in pogoje poslovanja za investicijska podjetja (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1254 z dne 21. aprila 2021 o popravku Delegirane uredbe (EU) 2017/565 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (
  1
  ) | 6 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1255 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 231/2013 v zvezi s tveganji glede trajnostnosti in dejavniki trajnostnosti, ki jih morajo upoštevati upravitelji alternativnih investicijskih skladov (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1256 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/35 v zvezi z vključevanjem tveganj glede trajnostnosti v upravljanje zavarovalnic in pozavarovalnic (
  1
  ) | 14 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1257 z dne 21. aprila 2021 o spremembi delegiranih uredb (EU) 2017/2358 in (EU) 2017/2359 v zvezi z vključitvijo dejavnikov trajnostnosti ter tveganj in preferenc glede trajnostnosti v zahteve glede nadzora in upravljanja produktov za zavarovalnice in distributerje zavarovalnih produktov ter v pravila poslovanja in investicijsko svetovanje za zavarovalne naložbene produkte (
  1
  ) | 18 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1258 z dne 26. julija 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Őrségi tökmagolaj (ZGO)) | 25 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1259 z dne 26. julija 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Tuzséri alma (ZOP)) | 26 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1260 z dne 26. julija 2021 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pera Mantovana (ZGO)) | 27 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1261 z dne 26. julija 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Olio di Roma (ZGO)) | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1262 z dne 26. julija 2021 o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Iaşi (ZOP)) | 29 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1263 z dne 26. julija 2021 o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime (Muškat momjanski/Moscato di Momiano (ZOP)) | 30 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1264 z dne 26. julija 2021 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Coteaux du Libron (ZGO)) | 31 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1265 z dne 26. julija 2021 o registraciji geografske označbe žgane pijače v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta (Bayerischer Bärwurz) | 32 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1266 z dne 29. julija 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 34 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1267 z dne 29. julija 2021 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta | 62 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1268 z dne 29. julija 2021 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (
  1
  ) | 99 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1269 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Delegirane direktive (EU) 2017/593 v zvezi z vključevanjem dejavnikov trajnostnosti v obveznosti glede upravljanja produktov (
  1
  ) | 137 |
| | * | Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1270 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Direktive 2010/43/EU v zvezi s tveganji glede trajnostnosti in dejavniki trajnostnosti, ki jih je treba upoštevati pri kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (
  1
  ) | 141 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU, Euratom) 2021/1271 Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 26. julija 2021 o imenovanju direktorja Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije | 145 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1272 z dne 30. julija 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Vatikanska mestna država, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (
  1
  ) | 148 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1273 z dne 30. julija 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja San Marino, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (
  1
  ) | 151 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1253 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/565 v zvezi z vključitvijo dejavnikov trajnostnosti ter tveganj in preferenc glede trajnostnosti v nekatere organizacijske zahteve in pogoje poslovanja za investicijska podjetja (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1254 z dne 21. aprila 2021 o popravku Delegirane uredbe (EU) 2017/565 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (
  1
  )

1

6

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1255 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 231/2013 v zvezi s tveganji glede trajnostnosti in dejavniki trajnostnosti, ki jih morajo upoštevati upravitelji alternativnih investicijskih skladov (
  1
  )

1

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1256 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/35 v zvezi z vključevanjem tveganj glede trajnostnosti v upravljanje zavarovalnic in pozavarovalnic (
  1
  )

1

14

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1257 z dne 21. aprila 2021 o spremembi delegiranih uredb (EU) 2017/2358 in (EU) 2017/2359 v zvezi z vključitvijo dejavnikov trajnostnosti ter tveganj in preferenc glede trajnostnosti v zahteve glede nadzora in upravljanja produktov za zavarovalnice in distributerje zavarovalnih produktov ter v pravila poslovanja in investicijsko svetovanje za zavarovalne naložbene produkte (
  1
  )

1

18

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1258 z dne 26. julija 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Őrségi tökmagolaj (ZGO))

25

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1259 z dne 26. julija 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Tuzséri alma (ZOP))

26

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1260 z dne 26. julija 2021 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pera Mantovana (ZGO))

27

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1261 z dne 26. julija 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Olio di Roma (ZGO))

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1262 z dne 26. julija 2021 o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Iaşi (ZOP))

29

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1263 z dne 26. julija 2021 o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime (Muškat momjanski/Moscato di Momiano (ZOP))

30

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1264 z dne 26. julija 2021 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Coteaux du Libron (ZGO))

31

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1265 z dne 26. julija 2021 o registraciji geografske označbe žgane pijače v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta (Bayerischer Bärwurz)

32

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1266 z dne 29. julija 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

34

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1267 z dne 29. julija 2021 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta

62

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1268 z dne 29. julija 2021 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (
  1
  )

1

99

DIREKTIVE

*

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1269 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Delegirane direktive (EU) 2017/593 v zvezi z vključevanjem dejavnikov trajnostnosti v obveznosti glede upravljanja produktov (
  1
  )

1

137

*

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1270 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Direktive 2010/43/EU v zvezi s tveganji glede trajnostnosti in dejavniki trajnostnosti, ki jih je treba upoštevati pri kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (
  1
  )

1

141

SKLEPI

*

Sklep (EU, Euratom) 2021/1271 Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 26. julija 2021 o imenovanju direktorja Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije

145

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1272 z dne 30. julija 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Vatikanska mestna država, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (
  1
  )

1

148

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1273 z dne 30. julija 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja San Marino, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (
  1
  )

1

151

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1253

z dne 21. aprila 2021

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/565 v zvezi z vključitvijo dejavnikov trajnostnosti ter tveganj in preferenc glede trajnostnosti v nekatere organizacijske zahteve in pogoje poslovanja za investicijska podjetja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1) ter zlasti členov 16(12), 24(13) in 25(8) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(1)

Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe.

| (2) | Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje.

| (3) | Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (5), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi moralo upoštevanje dejavnikov trajnostnosti spadati med obveznosti, ki jih imajo investicijska podjetja do strank in potencialnih strank. Zato bi morala investicijska podjetja redno obravnavati ne le vsa relevantna finančna tveganja, ampak tudi vsa relevantna tveganja glede trajnostnosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki bi lahko, kadar se pojavijo, dejansko ali potencialno bistveno negativno vplivala na vrednost naložbe. Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 (7) se ne sklicuje izrecno na tveganja glede trajnostnosti. Zato in za zagotovitev, da se notranji postopki in organizacijske ureditve pravilno izvajajo in upoštevajo, je treba pojasniti, da bi morali procesi, sistemi in notranji nadzor investicijskih podjetij odražati tveganja glede trajnostnosti ter da so za analizo teh tveganj potrebne tehnične zmogljivosti in znanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (5), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi moralo upoštevanje dejavnikov trajnostnosti spadati med obveznosti, ki jih imajo investicijska podjetja do strank in potencialnih strank. Zato bi morala investicijska podjetja redno obravnavati ne le vsa relevantna finančna tveganja, ampak tudi vsa relevantna tveganja glede trajnostnosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki bi lahko, kadar se pojavijo, dejansko ali potencialno bistveno negativno vplivala na vrednost naložbe. Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 (7) se ne sklicuje izrecno na tveganja glede trajnostnosti. Zato in za zagotovitev, da se notranji postopki in organizacijske ureditve pravilno izvajajo in upoštevajo, je treba pojasniti, da bi morali procesi, sistemi in notranji nadzor investicijskih podjetij odražati tveganja glede trajnostnosti ter da so za analizo teh tveganj potrebne tehnične zmogljivosti in znanje.

| (4) | Da bi ohranili visok standard zaščite vlagateljev, bi morala investicijska podjetja pri določanju vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovala interesom stranke ali potencialne stranke, vključiti tiste vrste nasprotij interesov, ki izhajajo iz vključitve preferenc stranke glede trajnostnosti. Investicijska podjetja bi morala imeti možnost, da za obstoječe stranke, za katere je že bila opravljena presoja primernosti, individualne preference stranke glede trajnostnosti določijo ob naslednji redni posodobitvi obstoječe presoje primernosti. |
| --- | --- |

(4)

Da bi ohranili visok standard zaščite vlagateljev, bi morala investicijska podjetja pri določanju vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovala interesom stranke ali potencialne stranke, vključiti tiste vrste nasprotij interesov, ki izhajajo iz vključitve preferenc stranke glede trajnostnosti. Investicijska podjetja bi morala imeti možnost, da za obstoječe stranke, za katere je že bila opravljena presoja primernosti, individualne preference stranke glede trajnostnosti določijo ob naslednji redni posodobitvi obstoječe presoje primernosti.

| (5) | Investicijskim podjetjem, ki zagotavljajo investicijsko svetovanje in upravljanje portfeljev, bi moralo biti omogočeno, da svojim strankam in potencialnim strankam priporočajo primerne finančne instrumente, in bi zato morala imeti možnost postavljati vprašanja, da lahko določijo individualne preference strank glede trajnostnosti. V skladu z obveznostjo investicijskega podjetja, da deluje v najboljšem interesu svojih strank, bi morala priporočila strankam in potencialnim strankam odražati tako finančne cilje kot morebitne preference glede trajnostnosti, ki jih izrazijo te stranke. Zato je treba pojasniti, da bi morala imeti investicijska podjetja vzpostavljene ustrezne ureditve, s katerimi bi zagotovila, da vključitev dejavnikov trajnostnosti v svetovalni postopek in upravljanje portfeljev ne privede do praks zavajajočega prodajanja ali napačnega prikazovanja finančnih instrumentov ali strategij kot skladnih s preferencami glede trajnostnosti, kadar niso. Da bi se preprečile takšne prakse ali napačno prikazovanje, bi morala investicijska podjetja, ki zagotavljajo investicijsko svetovanje, najprej oceniti druge investicijske cilje, časovni okvir za vlaganje in individualne okoliščine stranke ali potencialne stranke, preden se pri njej pozanimajo o morebitnih preferencah glede trajnostnosti. |
| --- | --- |

(5)

Investicijskim podjetjem, ki zagotavljajo investicijsko svetovanje in upravljanje portfeljev, bi moralo biti omogočeno, da svojim strankam in potencialnim strankam priporočajo primerne finančne instrumente, in bi zato morala imeti možnost postavljati vprašanja, da lahko določijo individualne preference strank glede trajnostnosti. V skladu z obveznostjo investicijskega podjetja, da deluje v najboljšem interesu svojih strank, bi morala priporočila strankam in potencialnim strankam odražati tako finančne cilje kot morebitne preference glede trajnostnosti, ki jih izrazijo te stranke. Zato je treba pojasniti, da bi morala imeti investicijska podjetja vzpostavljene ustrezne ureditve, s katerimi bi zagotovila, da vključitev dejavnikov trajnostnosti v svetovalni postopek in upravljanje portfeljev ne privede do praks zavajajočega prodajanja ali napačnega prikazovanja finančnih instrumentov ali strategij kot skladnih s preferencami glede trajnostnosti, kadar niso. Da bi se preprečile takšne prakse ali napačno prikazovanje, bi morala investicijska podjetja, ki zagotavljajo investicijsko svetovanje, najprej oceniti druge investicijske cilje, časovni okvir za vlaganje in individualne okoliščine stranke ali potencialne stranke, preden se pri njej pozanimajo o morebitnih preferencah glede trajnostnosti.

| (6) | Doslej razviti finančni instrumenti so različno ambiciozni glede trajnostnosti. Da bi strankam in potencialnim strankam omogočili, da razumejo te različne stopnje trajnostnosti in sprejmejo informirane naložbene odločitve v smislu trajnostnosti, bi morala investicijska podjetja, ki opravljajo storitve investicijskega svetovanja in upravljanja portfeljev, pojasniti razliko med finančnimi instrumenti, ki v celoti ali deloma sledijo cilju trajnostnih naložb v gospodarske dejavnosti, ki se lahko štejejo za okoljsko trajnostne v skladu z Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (8), trajnostnih naložb, kot so opredeljene v členu 2(17) Uredbe (EU) 2019/2088, in naložb v finančne instrumente, ki upoštevajo glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti ter bi lahko bili primerni, da se priporočijo kot instrumenti, ki ustrezajo individualnim preferencam strank glede trajnostnosti, na eni strani, ter drugimi finančnimi instrumenti brez teh posebnih lastnosti, ki se ne bi smeli priporočati strankam ali potencialnim strankam, ki imajo individualne preference glede trajnostnosti. |
| --- | --- |

(6)

Doslej razviti finančni instrumenti so različno ambiciozni glede trajnostnosti. Da bi strankam in potencialnim strankam omogočili, da razumejo te različne stopnje trajnostnosti in sprejmejo informirane naložbene odločitve v smislu trajnostnosti, bi morala investicijska podjetja, ki opravljajo storitve investicijskega svetovanja in upravljanja portfeljev, pojasniti razliko med finančnimi instrumenti, ki v celoti ali deloma sledijo cilju trajnostnih naložb v gospodarske dejavnosti, ki se lahko štejejo za okoljsko trajnostne v skladu z Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (8), trajnostnih naložb, kot so opredeljene v členu 2(17) Uredbe (EU) 2019/2088, in naložb v finančne instrumente, ki upoštevajo glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti ter bi lahko bili primerni, da se priporočijo kot instrumenti, ki ustrezajo individualnim preferencam strank glede trajnostnosti, na eni strani, ter drugimi finančnimi instrumenti brez teh posebnih lastnosti, ki se ne bi smeli priporočati strankam ali potencialnim strankam, ki imajo individualne preference glede trajnostnosti.

| (7) | Treba je obravnavati pomisleke glede „lažnega zelenega oglaševanja“ (greenwashing), ki je zlasti praksa pridobivanja nepoštene konkurenčne prednosti s priporočanjem finančnega instrumenta kot okolju prijaznega ali trajnostnega, čeprav ta finančni instrument dejansko ne dosega osnovnih okoljskih ali drugih standardov, povezanih s trajnostnostjo. Da se preprečita zavajajoče prodajanje in lažno zeleno oglaševanje, investicijska podjetja ne bi smela priporočati finančnih instrumentov kot instrumentov, ki ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti, ali se odločati za trgovanje z njimi, kadar ti instrumenti ne ustrezajo tem preferencam. Investicijska podjetja bi morala svojim strankam ali potencialnim strankam pojasniti razloge, zaradi katerih tega niso storila, in voditi evidenco o teh razlogih. |
| --- | --- |

(7)

Treba je obravnavati pomisleke glede „lažnega zelenega oglaševanja“ (greenwashing), ki je zlasti praksa pridobivanja nepoštene konkurenčne prednosti s priporočanjem finančnega instrumenta kot okolju prijaznega ali trajnostnega, čeprav ta finančni instrument dejansko ne dosega osnovnih okoljskih ali drugih standardov, povezanih s trajnostnostjo. Da se preprečita zavajajoče prodajanje in lažno zeleno oglaševanje, investicijska podjetja ne bi smela priporočati finančnih instrumentov kot instrumentov, ki ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti, ali se odločati za trgovanje z njimi, kadar ti instrumenti ne ustrezajo tem preferencam. Investicijska podjetja bi morala svojim strankam ali potencialnim strankam pojasniti razloge, zaradi katerih tega niso storila, in voditi evidenco o teh razlogih.

| (8) | Treba je pojasniti, da lahko investicijska podjetja finančne instrumente, ki ne ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti, še vedno priporočajo, vendar ne kot instrumente, ki ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti. Da se omogočijo nadaljnja priporočila strankam ali potencialnim strankam, bi morala stranka, kadar finančni instrumenti ne ustrezajo njenim preferencam glede trajnostnosti, imeti možnost prilagoditi informacije o svojih preferencah glede trajnostnosti. Da se preprečita zavajajoče prodajanje in lažno zeleno oglaševanje, bi morala investicijska podjetja voditi evidenco o odločitvi stranke in o njenem pojasnilu za prilagoditev. |
| --- | --- |

(8)

Treba je pojasniti, da lahko investicijska podjetja finančne instrumente, ki ne ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti, še vedno priporočajo, vendar ne kot instrumente, ki ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti. Da se omogočijo nadaljnja priporočila strankam ali potencialnim strankam, bi morala stranka, kadar finančni instrumenti ne ustrezajo njenim preferencam glede trajnostnosti, imeti možnost prilagoditi informacije o svojih preferencah glede trajnostnosti. Da se preprečita zavajajoče prodajanje in lažno zeleno oglaševanje, bi morala investicijska podjetja voditi evidenco o odločitvi stranke in o njenem pojasnilu za prilagoditev.

| (9) | Delegirano uredbo (EU) 2017/565 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Delegirano uredbo (EU) 2017/565 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Pristojnim organom in investicijskim podjetjem bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. Njeno uporabo bi bilo zato treba odložiti – |
| --- | --- |

(10)

Pristojnim organom in investicijskim podjetjem bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. Njeno uporabo bi bilo zato treba odložiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Delegirane uredbe (EU) 2017/565

Delegirana uredba (EU) 2017/565 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se dodajo naslednje točke 7, 8 in 9:






  „7. | ‚preference glede trajnostnosti‘ pomenijo izbiro stranke ali potencialne stranke glede tega, ali in v kakšnem obsegu naj se v njeno naložbo vključi eden ali več od naslednjih finančnih instrumentov:






  (a) | finančni instrument, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se dodajo naslednje točke 7, 8 in 9:

„7.

‚preference glede trajnostnosti‘ pomenijo izbiro stranke ali potencialne stranke glede tega, ali in v kakšnem obsegu naj se v njeno naložbo vključi eden ali več od naslednjih finančnih instrumentov:

(a)

finančni instrument, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

*1

| (b) | finančni instrument, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 17 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- |

(b)

finančni instrument, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 17 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

*2

| (c) | finančni instrument, ki upošteva glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti, če kvalitativne ali kvantitativne elemente, ki dokazujejo to upoštevanje, določi stranka ali potencialna stranka; |
| --- | --- |

(c)

finančni instrument, ki upošteva glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti, če kvalitativne ali kvantitativne elemente, ki dokazujejo to upoštevanje, določi stranka ali potencialna stranka;

| (8) | ‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088; |
| --- | --- |

(8)

‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088;

| (9) | ‚tveganja glede trajnostnosti‘ pomenijo tveganja glede trajnostnosti, kot so opredeljena v točki 22 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

(9)

‚tveganja glede trajnostnosti‘ pomenijo tveganja glede trajnostnosti, kot so opredeljena v točki 22 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088.

(*1)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13)."

*1

(*2)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;"

*2

| (2) | v členu 21 se odstavek 1 spremeni:






  (a) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Investicijska podjetja pri izpolnjevanju zahtev iz tega odstavka upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 21 se odstavek 1 spremeni:

(a)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Investicijska podjetja pri izpolnjevanju zahtev iz tega odstavka upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.“;

| (b) | doda se naslednji pododstavek:

  „Investicijska podjetja pri izpolnjevanju zahtev iz tega odstavka upoštevajo naravo, obseg in kompleksnost poslovanja podjetja ter naravo in nabor investicijskih storitev in dejavnosti, ki se izvajajo v toku tega poslovanja.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji pododstavek:

„Investicijska podjetja pri izpolnjevanju zahtev iz tega odstavka upoštevajo naravo, obseg in kompleksnost poslovanja podjetja ter naravo in nabor investicijskih storitev in dejavnosti, ki se izvajajo v toku tega poslovanja.“;

| (3) | v členu 23(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vzpostavijo, izvajajo in vzdržujejo primerno politiko obvladovanja tveganj in postopke za ugotavljanje tveganj v zvezi z dejavnostmi, procesi in sistemi podjetja ter po potrebi določijo raven tveganja, ki jo podjetje še dovoljuje. Pri tem investicijska podjetja upoštevajo tveganja glede trajnostnosti;“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 23(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

vzpostavijo, izvajajo in vzdržujejo primerno politiko obvladovanja tveganj in postopke za ugotavljanje tveganj v zvezi z dejavnostmi, procesi in sistemi podjetja ter po potrebi določijo raven tveganja, ki jo podjetje še dovoljuje. Pri tem investicijska podjetja upoštevajo tveganja glede trajnostnosti;“;

| (4) | člen 33 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 33
  Nasprotja interesov, ki so lahko škodljiva za stranko
  (člen 16(3) in člen 23 Direktive 2014/65/EU)
  Za namene ugotavljanja vrst nasprotij interesov, ki nastajajo med opravljanjem investicijskih in pomožnih storitev ali njihove kombinacije ter katerih obstoj lahko škoduje interesom stranke, vključno z njenimi preferencami glede trajnostnosti, investicijska podjetja s pomočjo minimalnih meril upoštevajo, ali se investicijsko podjetje ali zadevna oseba ali oseba, ki je s podjetjem neposredno ali posredno povezana prek obvladovanja podjetja, zaradi opravljanja investicijskih ali pomožnih storitev ali investicijskih dejavnosti ali kako drugače nahaja v katerih koli izmed naslednjih okoliščin:






  (a) | podjetje ali navedena oseba bo verjetno ustvarila finančni dobiček ali se izognila finančni izgubi na račun stranke; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 33 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 33

Nasprotja interesov, ki so lahko škodljiva za stranko

(člen 16(3) in člen 23 Direktive 2014/65/EU)

Za namene ugotavljanja vrst nasprotij interesov, ki nastajajo med opravljanjem investicijskih in pomožnih storitev ali njihove kombinacije ter katerih obstoj lahko škoduje interesom stranke, vključno z njenimi preferencami glede trajnostnosti, investicijska podjetja s pomočjo minimalnih meril upoštevajo, ali se investicijsko podjetje ali zadevna oseba ali oseba, ki je s podjetjem neposredno ali posredno povezana prek obvladovanja podjetja, zaradi opravljanja investicijskih ali pomožnih storitev ali investicijskih dejavnosti ali kako drugače nahaja v katerih koli izmed naslednjih okoliščin:

(a)

podjetje ali navedena oseba bo verjetno ustvarila finančni dobiček ali se izognila finančni izgubi na račun stranke;

| (b) | podjetje ali navedena oseba ima interes v zvezi z rezultati storitve, ki se opravlja za stranko, ali posla, ki se izvede v imenu stranke, ki je drugačen od interesa stranke v zvezi s temi rezultati; |
| --- | --- |

(b)

podjetje ali navedena oseba ima interes v zvezi z rezultati storitve, ki se opravlja za stranko, ali posla, ki se izvede v imenu stranke, ki je drugačen od interesa stranke v zvezi s temi rezultati;

| (c) | podjetje ali navedena oseba ima finančno ali drugo spodbudo, da daje interesu druge stranke ali skupine strank prednost pred interesom stranke; |
| --- | --- |

(c)

podjetje ali navedena oseba ima finančno ali drugo spodbudo, da daje interesu druge stranke ali skupine strank prednost pred interesom stranke;

| (d) | podjetje ali navedena oseba opravlja isto poslovno dejavnost kot stranka; |
| --- | --- |

(d)

podjetje ali navedena oseba opravlja isto poslovno dejavnost kot stranka;

| (e) | podjetje ali navedena oseba prejme ali bo prejela od osebe, ki ni stranka, spodbudo v zvezi s storitvijo, ki se opravlja za stranko, v obliki denarnih ali nedenarnih koristi ali storitev.“; |
| --- | --- |

(e)

podjetje ali navedena oseba prejme ali bo prejela od osebe, ki ni stranka, spodbudo v zvezi s storitvijo, ki se opravlja za stranko, v obliki denarnih ali nedenarnih koristi ali storitev.“;

| (5) | v členu 52 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Investicijska podjetja zagotovijo opis:






  (a) | vrst finančnih instrumentov, ki so se upoštevali; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 52 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Investicijska podjetja zagotovijo opis:

(a)

vrst finančnih instrumentov, ki so se upoštevali;

| (b) | nabora finančnih instrumentov in ponudnikov, analiziranih za vsako vrsto instrumenta glede na obseg storitve; |
| --- | --- |

(b)

nabora finančnih instrumentov in ponudnikov, analiziranih za vsako vrsto instrumenta glede na obseg storitve;

| (c) | dejavnikov trajnostnosti, ki so se upoštevali pri postopku izbire finančnih instrumentov, kjer je relevantno; |
| --- | --- |

(c)

dejavnikov trajnostnosti, ki so se upoštevali pri postopku izbire finančnih instrumentov, kjer je relevantno;

| (d) | kadar zagotavljajo neodvisno svetovanje, kako opravljena storitev izpolnjuje pogoje za zagotavljanje investicijskega svetovanja na neodvisni podlagi, in dejavnikov, ki so se upoštevali pri postopku izbire, ki ga je investicijsko podjetje uporabilo za priporočitev finančnih instrumentov, kot so tveganja, stroški in kompleksnost finančnih instrumentov.“; |
| --- | --- |

(d)

kadar zagotavljajo neodvisno svetovanje, kako opravljena storitev izpolnjuje pogoje za zagotavljanje investicijskega svetovanja na neodvisni podlagi, in dejavnikov, ki so se upoštevali pri postopku izbire, ki ga je investicijsko podjetje uporabilo za priporočitev finančnih instrumentov, kot so tveganja, stroški in kompleksnost finančnih instrumentov.“;

| (6) | člen 54 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | uresničuje investicijske cilje zadevne stranke, vključno z dovoljenim tveganjem stranke ter njenimi morebitnimi preferencami glede trajnostnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

člen 54 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

uresničuje investicijske cilje zadevne stranke, vključno z dovoljenim tveganjem stranke ter njenimi morebitnimi preferencami glede trajnostnosti;“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Informacije o investicijskih ciljih stranke ali potencialne stranke po potrebi vključujejo informacije o tem, kako dolgo želi stranka imeti naložbo, o njenih preferencah glede prevzemanja tveganj, o njenem dovoljenem tveganju, o namenih naložbe in tudi o njenih preferencah glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Informacije o investicijskih ciljih stranke ali potencialne stranke po potrebi vključujejo informacije o tem, kako dolgo želi stranka imeti naložbo, o njenih preferencah glede prevzemanja tveganj, o njenem dovoljenem tveganju, o namenih naložbe in tudi o njenih preferencah glede trajnostnosti.“;

| (c) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

  „9.   Investicijska podjetja imajo in so sposobna dokazati, da imajo vzpostavljene ustrezne politike in postopke za zagotavljanje, da razumejo naravo in lastnosti, vključno s stroški in tveganji, investicijskih storitev in finančnih instrumentov, ki jih izberejo za stranke, vključno z morebitnimi dejavniki trajnostnosti, in da ocenijo, ob upoštevanju stroškov in kompleksnosti, ali lahko enakovredne investicijske storitve ali finančni instrumenti ustrezajo strankinemu profilu.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   Investicijska podjetja imajo in so sposobna dokazati, da imajo vzpostavljene ustrezne politike in postopke za zagotavljanje, da razumejo naravo in lastnosti, vključno s stroški in tveganji, investicijskih storitev in finančnih instrumentov, ki jih izberejo za stranke, vključno z morebitnimi dejavniki trajnostnosti, in da ocenijo, ob upoštevanju stroškov in kompleksnosti, ali lahko enakovredne investicijske storitve ali finančni instrumenti ustrezajo strankinemu profilu.“;

| (d) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „10.   Pri zagotavljanju investicijske storitve investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev investicijsko podjetje ne da priporočila oziroma se ne odloči za trgovanje, če nobena storitev ali instrument nista primerna za stranko.
  Investicijsko podjetje ne priporoča finančnih instrumentov oziroma se ne odloča za trgovanje s takimi instrumenti, kot da ustrezajo preferencam stranke ali potencialne stranke glede trajnostnosti, kadar ti finančni instrumenti ne ustrezajo tem preferencam. Investicijsko podjetje stranki ali potencialnim strankam pojasni razloge, zaradi katerih tega ni storilo, in vodi evidenco o teh razlogih.
  Če nobeden od finančnih instrumentov ne ustreza preferencam stranke ali potencialne stranke glede trajnostnosti in se stranka odloči prilagoditi svoje preference glede trajnostnosti, investicijsko podjetje vodi evidenco o odločitvi stranke, vključno z razlogi za to odločitev.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Pri zagotavljanju investicijske storitve investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev investicijsko podjetje ne da priporočila oziroma se ne odloči za trgovanje, če nobena storitev ali instrument nista primerna za stranko.

Investicijsko podjetje ne priporoča finančnih instrumentov oziroma se ne odloča za trgovanje s takimi instrumenti, kot da ustrezajo preferencam stranke ali potencialne stranke glede trajnostnosti, kadar ti finančni instrumenti ne ustrezajo tem preferencam. Investicijsko podjetje stranki ali potencialnim strankam pojasni razloge, zaradi katerih tega ni storilo, in vodi evidenco o teh razlogih.

Če nobeden od finančnih instrumentov ne ustreza preferencam stranke ali potencialne stranke glede trajnostnosti in se stranka odloči prilagoditi svoje preference glede trajnostnosti, investicijsko podjetje vodi evidenco o odločitvi stranke, vključno z razlogi za to odločitev.“;

| (e) | v odstavku 12 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „12.   Pri zagotavljanju storitev investicijskega svetovanja investicijska podjetja neprofesionalni stranki predložijo poročilo, ki vključuje opis svetovanja in pojasnjuje, kako je priporočilo primerno za neprofesionalno stranko, vključno s tem, kako priporočilo ustreza strankinim investicijskim ciljem, njenim osebnim okoliščinam glede na zahtevano trajanje naložbe, njenemu znanju in izkušnjam, njenemu odnosu do tveganja, njeni sposobnosti kritja izgub in njenim preferencam glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(e)

v odstavku 12 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„12.   Pri zagotavljanju storitev investicijskega svetovanja investicijska podjetja neprofesionalni stranki predložijo poročilo, ki vključuje opis svetovanja in pojasnjuje, kako je priporočilo primerno za neprofesionalno stranko, vključno s tem, kako priporočilo ustreza strankinim investicijskim ciljem, njenim osebnim okoliščinam glede na zahtevano trajanje naložbe, njenemu znanju in izkušnjam, njenemu odnosu do tveganja, njeni sposobnosti kritja izgub in njenim preferencam glede trajnostnosti.“;

| (f) | v odstavku 13 se doda nov pododstavek:

  „Zahteve po zagotavljanju ustreznosti s preferencami strank ali potencialnih strank glede trajnostnosti, kadar so relevantne, ne spreminjajo pogojev iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(f)

v odstavku 13 se doda nov pododstavek:

„Zahteve po zagotavljanju ustreznosti s preferencami strank ali potencialnih strank glede trajnostnosti, kadar so relevantne, ne spreminjajo pogojev iz prvega pododstavka.“

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 2. avgusta 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/1841 z dne 5. oktobra 2016 o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (UL L 282, 19.10.2016, str. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 z dne 25. aprila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 87, 31.3.2017, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

8

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1254

z dne 21. aprila 2021

o popravku Delegirane uredbe (EU) 2017/565 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1) ter zlasti členov 16(12) in 27(9) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (2) vsebuje napake, saj zahteva uporabo člena 59(4), člena 60 in poglavja IV navedene uredbe namesto člena 64(4), člena 65 in poglavja VIII. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (2) vsebuje napake, saj zahteva uporabo člena 59(4), člena 60 in poglavja IV navedene uredbe namesto člena 64(4), člena 65 in poglavja VIII.

| (2) | Več navzkrižnih sklicev v Prilogi I k Delegirani uredbi (EU) 2017/565 vsebuje napake, in sicer v oddelkih „Ocena stranke“, „Obdelava naročil“, „Naročila strank in posli“, „Poročanje strankam“, „Komunikacija s strankami“ in „Organizacijske zahteve“. |
| --- | --- |

(2)

Več navzkrižnih sklicev v Prilogi I k Delegirani uredbi (EU) 2017/565 vsebuje napake, in sicer v oddelkih „Ocena stranke“, „Obdelava naročil“, „Naročila strank in posli“, „Poročanje strankam“, „Komunikacija s strankami“ in „Organizacijske zahteve“.

| (3) | Delegirano uredbo (EU) 2017/565 bi bilo zato treba ustrezno popraviti – |
| --- | --- |

(3)

Delegirano uredbo (EU) 2017/565 bi bilo zato treba ustrezno popraviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) 2017/565 se popravi:

| (1) | v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Poglavje II, oddelki 1 do 4, člen 64(4), člen 65 in oddelki 6 do 8 poglavja III ter, kolikor zadevajo navedene določbe, poglavje I in poglavje VIII te uredbe se uporabljajo za družbe za upravljanje, kadar opravljajo storitve v skladu s členom 6(4) Direktive 2009/65/ES ter členom 6(6) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1).


  (*1)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Poglavje II, oddelki 1 do 4, člen 64(4), člen 65 in oddelki 6 do 8 poglavja III ter, kolikor zadevajo navedene določbe, poglavje I in poglavje VIII te uredbe se uporabljajo za družbe za upravljanje, kadar opravljajo storitve v skladu s členom 6(4) Direktive 2009/65/ES ter členom 6(6) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

(*1)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).“;"

*1

| (2) | Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 z dne 25. aprila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 87, 31.3.2017, str. 1).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Vodenje evidenc

Minimalni seznam evidenc, ki jih morajo voditi investicijska podjetja glede na naravo svojih dejavnosti

| Narava obveznosti | Vrsta evidence | Povzetek vsebine | Sklic na zakonodajo |
| --- | --- | --- | --- |
| Ocena stranke |
| | Informacije za stranke | Vsebina v skladu s členom 24(4) Direktive 2014/65/EU in členi 44 do 51 te uredbe | Člen 24(4) Direktive 2014/65/EU
  Členi 44 do 51 te uredbe |
| | Sporazumi s strankami | Evidence v skladu s členom 25(5) Direktive 2014/65/EU | Člen 25(5) Direktive 2014/65/EU
  Člen 58 te uredbe |
| | Presoja primernosti in ustreznosti | Vsebina v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 25 Direktive 2014/65/EU ter členi 54, 55 in 60 te uredbe | Člen 25(2) in (3) Direktive 2014/65/EU
  Členi 54, 55 in 56 te uredbe |
| Obdelava naročil |
| | Obdelava naročil strank – združeni posli | Evidence v skladu s členi 67 do 70 te uredbe | Člena 24(1) in 28(1) Direktive 2014/65/EU
  Členi 67 do 70 te uredbe |
| | Združevanje in alokacija poslov za svoj račun | Evidence v skladu s členom 69 te uredbe | Člena 24(1) in 28(1) Direktive 2014/65/EU
  Člen 69 te uredbe |
| Naročila strank in posli |
| | Vodenje evidenc o naročilih strank ali odločitvi o trgovanju | Evidence v skladu s členom 74 te uredbe | Člen 16(6) Direktive 2014/65/EU
  Člen 74 te uredbe |
| | Vodenje evidenc o poslih in obdelavi naročil | Evidence v skladu s členom 75 te uredbe | Člen 16(6) Direktive 2014/65/EU
  Člen 75 te uredbe |
| Poročanje strankam |
| | Obveznost glede storitev, ki se zagotavljajo strankam | Vsebine v skladu s členi 59 do 63 te uredbe | Odstavka 1 in 6 člena 24 ter odstavka 1 in 6 člena 25 Direktive 2014/65/EU
  Členi 59 do 63 te uredbe |
| Varovanje sredstev strank |
| | Finančni instrumenti strank, katerih imetnik je investicijsko podjetje | Evidence v skladu s členom 16(8) Direktive 2014/65/EU in členom 2 Delegirane direktive Komisije (EU) 2017/593 | Člen 16(8) Direktive 2014/65/EU
  Člen 2 Delegirane direktive (EU) 2017/593 |
| | Sredstva strank, katerih imetnik je investicijsko podjetje | Evidence v skladu s členom 16(9) Direktive 2014/65/EU in členom 2 Delegirane direktive (EU) 2017/593 | Člen 16(9) Direktive 2014/65/EU
  Člen 2 Delegirane direktive (EU) 2017/593 |
| | Uporaba finančnih instrumentov strank | Evidence v skladu s členom 5 Delegirane direktive (EU) 2017/593 | Odstavki 8, 9 in 10 člena 16 Direktive 2014/65/EU
  Člen 5 Delegirane direktive (EU) 2017/593 |
| Komunikacija s strankami |
| | Informacije o stroških in povezanih dajatvah | Vsebine v skladu s členom 50 te uredbe | Točka (c) člena 24(4) Direktive 2014/65/EU
  Člen 50 te uredbe |
| | Informacije o investicijskem podjetju in njegovih storitvah, finančnih instrumentih ter zaščiti sredstev strank | Vsebina v skladu s členi 47, 48 in 49 te uredbe | Člen 24(4) Direktive 2014/65/EU
  Členi 47, 48 in 49 te uredbe |
| | Informacije za stranke | Evidence komuniciranja | Člen 24(3) Direktive 2014/65/EU
  Člen 46 te uredbe |
| | Tržna sporočila (razen v ustni obliki) | Vsako tržno sporočilo, ki ga izda investicijsko podjetje (razen v ustni obliki), v skladu s členoma 44 in 46 te uredbe | Člen 24(3) Direktive 2014/65/EU
  Člena 44 in 46 te uredbe |
| | Investicijsko svetovanje neprofesionalnim strankam | (i) Dejstvo, da je bilo opravljeno investicijsko svetovanje, ter čas in datum svetovanja, (ii) finančni instrument, ki je bil priporočen, ter (iii) poročilo o primernosti za stranko | Člen 25(6) Direktive 2014/65/EU
  Člen 54 te uredbe |
| | Investicijske raziskave | Vsaka postavka investicijske raziskave, ki jo je izdalo investicijsko podjetje na trajnem nosilcu podatkov | Člen 24(3) Direktive 2014/65/EU
  Člena 36 in 37 te uredbe |
| Organizacijske zahteve |
| | Dejavnost podjetja in notranja organizacija | Evidence v skladu s točko (f) člena 21(1) te uredbe | Odstavki 2 do 10 člena 16 Direktive 2014/65/EU
  Točka (f) člena 21(1) te uredbe |
| | Poročila o skladnosti s predpisi | Vsako poročilo o skladnosti s predpisi, namenjeno upravljalnemu organu | Člen 16(2) Direktive 2014/65/EU
  Točka (c) člena 22(2) in člen 25(2) te uredbe |
| | Evidenca o nasprotjih interesov | Evidence v skladu s členom 35 te uredbe | Člen 16(3) Direktive 2014/65/EU
  Člen 35 te uredbe |
| | Spodbude | Strankam razkrite informacije v skladu s členom 24(9) Direktive 2014/65/EU | Člen 24(9) Direktive 2014/65/EU
  Členi 11, 12 in 13 Delegirane direktive (EU) 2017/593 |
| | Poročila o obvladovanju tveganj | Vsako poročilo o obvladovanju tveganj, namenjeno višjemu vodstvu | Člen 16(5) Direktive 2014/65/EU
  Točka (b) člena 23(1) in člen 25(2) te uredbe |
| | Poročila o notranji reviziji | Vsako poročilo o notranji reviziji, namenjeno višjemu vodstvu | Člen 16(5) Direktive 2014/65/EU
  Člen 24 in člen 25(2) te uredbe |
| | Evidence reševanja pritožb | Vsaka pritožba in ukrepi, sprejeti za reševanje pritožb | Člen 16(2) Direktive 2014/65/EU
  Člen 26 te uredbe |
| | Evidence osebnih poslov | Evidence v skladu s točko (c) člena 29(5) te uredbe | Člen 16(2) Direktive 2014/65/EU
  Točka (c) člena 29(5) te uredbe |

Narava obveznosti

Vrsta evidence

Povzetek vsebine

Sklic na zakonodajo

Ocena stranke

Informacije za stranke

Vsebina v skladu s členom 24(4) Direktive 2014/65/EU in členi 44 do 51 te uredbe

Člen 24(4) Direktive 2014/65/EU

Členi 44 do 51 te uredbe

Sporazumi s strankami

Evidence v skladu s členom 25(5) Direktive 2014/65/EU

Člen 25(5) Direktive 2014/65/EU

Člen 58 te uredbe

Presoja primernosti in ustreznosti

Vsebina v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 25 Direktive 2014/65/EU ter členi 54, 55 in 60 te uredbe

Člen 25(2) in (3) Direktive 2014/65/EU

Členi 54, 55 in 56 te uredbe

Obdelava naročil

Obdelava naročil strank – združeni posli

Evidence v skladu s členi 67 do 70 te uredbe

Člena 24(1) in 28(1) Direktive 2014/65/EU

Členi 67 do 70 te uredbe

Združevanje in alokacija poslov za svoj račun

Evidence v skladu s členom 69 te uredbe

Člena 24(1) in 28(1) Direktive 2014/65/EU

Člen 69 te uredbe

Naročila strank in posli

Vodenje evidenc o naročilih strank ali odločitvi o trgovanju

Evidence v skladu s členom 74 te uredbe

Člen 16(6) Direktive 2014/65/EU

Člen 74 te uredbe

Vodenje evidenc o poslih in obdelavi naročil

Evidence v skladu s členom 75 te uredbe

Člen 16(6) Direktive 2014/65/EU

Člen 75 te uredbe

Poročanje strankam

Obveznost glede storitev, ki se zagotavljajo strankam

Vsebine v skladu s členi 59 do 63 te uredbe

Odstavka 1 in 6 člena 24 ter odstavka 1 in 6 člena 25 Direktive 2014/65/EU

Členi 59 do 63 te uredbe

Varovanje sredstev strank

Finančni instrumenti strank, katerih imetnik je investicijsko podjetje

Evidence v skladu s členom 16(8) Direktive 2014/65/EU in členom 2 Delegirane direktive Komisije (EU) 2017/593

Člen 16(8) Direktive 2014/65/EU

Člen 2 Delegirane direktive (EU) 2017/593

Sredstva strank, katerih imetnik je investicijsko podjetje

Evidence v skladu s členom 16(9) Direktive 2014/65/EU in členom 2 Delegirane direktive (EU) 2017/593

Člen 16(9) Direktive 2014/65/EU

Člen 2 Delegirane direktive (EU) 2017/593

Uporaba finančnih instrumentov strank

Evidence v skladu s členom 5 Delegirane direktive (EU) 2017/593

Odstavki 8, 9 in 10 člena 16 Direktive 2014/65/EU

Člen 5 Delegirane direktive (EU) 2017/593

Komunikacija s strankami

Informacije o stroških in povezanih dajatvah

Vsebine v skladu s členom 50 te uredbe

Točka (c) člena 24(4) Direktive 2014/65/EU

Člen 50 te uredbe

Informacije o investicijskem podjetju in njegovih storitvah, finančnih instrumentih ter zaščiti sredstev strank

Vsebina v skladu s členi 47, 48 in 49 te uredbe

Člen 24(4) Direktive 2014/65/EU

Členi 47, 48 in 49 te uredbe

Informacije za stranke

Evidence komuniciranja

Člen 24(3) Direktive 2014/65/EU

Člen 46 te uredbe

Tržna sporočila (razen v ustni obliki)

Vsako tržno sporočilo, ki ga izda investicijsko podjetje (razen v ustni obliki), v skladu s členoma 44 in 46 te uredbe

Člen 24(3) Direktive 2014/65/EU

Člena 44 in 46 te uredbe

Investicijsko svetovanje neprofesionalnim strankam

(i) Dejstvo, da je bilo opravljeno investicijsko svetovanje, ter čas in datum svetovanja, (ii) finančni instrument, ki je bil priporočen, ter (iii) poročilo o primernosti za stranko

Člen 25(6) Direktive 2014/65/EU

Člen 54 te uredbe

Investicijske raziskave

Vsaka postavka investicijske raziskave, ki jo je izdalo investicijsko podjetje na trajnem nosilcu podatkov

Člen 24(3) Direktive 2014/65/EU

Člena 36 in 37 te uredbe

Organizacijske zahteve

Dejavnost podjetja in notranja organizacija

Evidence v skladu s točko (f) člena 21(1) te uredbe

Odstavki 2 do 10 člena 16 Direktive 2014/65/EU

Točka (f) člena 21(1) te uredbe

Poročila o skladnosti s predpisi

Vsako poročilo o skladnosti s predpisi, namenjeno upravljalnemu organu

Člen 16(2) Direktive 2014/65/EU

Točka (c) člena 22(2) in člen 25(2) te uredbe

Evidenca o nasprotjih interesov

Evidence v skladu s členom 35 te uredbe

Člen 16(3) Direktive 2014/65/EU

Člen 35 te uredbe

Spodbude

Strankam razkrite informacije v skladu s členom 24(9) Direktive 2014/65/EU

Člen 24(9) Direktive 2014/65/EU

Členi 11, 12 in 13 Delegirane direktive (EU) 2017/593

Poročila o obvladovanju tveganj

Vsako poročilo o obvladovanju tveganj, namenjeno višjemu vodstvu

Člen 16(5) Direktive 2014/65/EU

Točka (b) člena 23(1) in člen 25(2) te uredbe

Poročila o notranji reviziji

Vsako poročilo o notranji reviziji, namenjeno višjemu vodstvu

Člen 16(5) Direktive 2014/65/EU

Člen 24 in člen 25(2) te uredbe

Evidence reševanja pritožb

Vsaka pritožba in ukrepi, sprejeti za reševanje pritožb

Člen 16(2) Direktive 2014/65/EU

Člen 26 te uredbe

Evidence osebnih poslov

Evidence v skladu s točko (c) člena 29(5) te uredbe

Člen 16(2) Direktive 2014/65/EU

Točka (c) člena 29(5) te uredbe

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1255

z dne 21. aprila 2021

o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 231/2013 v zvezi s tveganji glede trajnostnosti in dejavniki trajnostnosti, ki jih morajo upoštevati upravitelji alternativnih investicijskih skladov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (1) ter zlasti členov 12(3), 14(4), 15(5) in 18(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Evropska unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(1)

Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Evropska unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe.

| (2) | Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje.

| (3) | Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (5), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi morali upravljavci alternativnih investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: UAIS) v okviru obveznosti, ki jih imajo do vlagateljev, upoštevati dejavnike trajnostnosti. Zato bi morali UAIS redno ocenjevati ne le vsa relevantna finančna tveganja, ampak tudi vsa relevantna tveganja glede trajnostnosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki bi lahko, kadar se pojavijo, dejansko ali potencialno bistveno negativno vplivala na vrednost naložbe. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 231/2013 (7) se ne sklicuje izrecno na tveganja glede trajnostnosti. Zato in za zagotovitev, da se notranji postopki in organizacijske ureditve pravilno izvajajo in upoštevajo, je treba pojasniti, da postopki, sistemi in notranje kontrole UAIS odražajo tveganja glede trajnostnosti ter da so za analizo teh tveganj potrebne tehnične zmogljivosti in znanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (5), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi morali upravljavci alternativnih investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: UAIS) v okviru obveznosti, ki jih imajo do vlagateljev, upoštevati dejavnike trajnostnosti. Zato bi morali UAIS redno ocenjevati ne le vsa relevantna finančna tveganja, ampak tudi vsa relevantna tveganja glede trajnostnosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki bi lahko, kadar se pojavijo, dejansko ali potencialno bistveno negativno vplivala na vrednost naložbe. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 231/2013 (7) se ne sklicuje izrecno na tveganja glede trajnostnosti. Zato in za zagotovitev, da se notranji postopki in organizacijske ureditve pravilno izvajajo in upoštevajo, je treba pojasniti, da postopki, sistemi in notranje kontrole UAIS odražajo tveganja glede trajnostnosti ter da so za analizo teh tveganj potrebne tehnične zmogljivosti in znanje.

| (4) | V skladu z Uredbo (EU) 2019/2088 morajo UAIS, ki so obvezani upoštevati glavne škodljive vplive naložbenih odločitev na dejavnike trajnostnosti ali te upoštevajo prostovoljno, razkriti, kako se ti glavni škodljivi vplivi upoštevajo v njihovih politikah primerne skrbnosti. Za zagotovitev skladnosti med Uredbo (EU) 2019/2088 in Delegirano uredbo (EU) št. 231/2013 bi se morala ta obveznost odražati v Delegirani uredbi (EU) št. 231/2013. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Uredbo (EU) 2019/2088 morajo UAIS, ki so obvezani upoštevati glavne škodljive vplive naložbenih odločitev na dejavnike trajnostnosti ali te upoštevajo prostovoljno, razkriti, kako se ti glavni škodljivi vplivi upoštevajo v njihovih politikah primerne skrbnosti. Za zagotovitev skladnosti med Uredbo (EU) 2019/2088 in Delegirano uredbo (EU) št. 231/2013 bi se morala ta obveznost odražati v Delegirani uredbi (EU) št. 231/2013.

| (5) | Da bi ohranili visok standard zaščite vlagateljev, bi morali UAIS pri ugotavljanju vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovala interesom AIS, upoštevati tudi nasprotja interesov, ki bi lahko nastala zaradi vključevanja tveganj glede trajnostnosti v njihove postopke, sisteme in notranje kontrole. Med temi nasprotji so lahko nasprotja, ki izhajajo iz prejemkov ali osebnih poslov zadevnih uslužbencev, nasprotja interesov, ki bi lahko privedla do lažnega zelenega oglaševanja, zavajajočega prodajanja ali napačnega prikazovanja naložbenih strategij, in nasprotja interesov med različnimi AIS, ki jih upravlja isti UAIS. |
| --- | --- |

(5)

Da bi ohranili visok standard zaščite vlagateljev, bi morali UAIS pri ugotavljanju vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovala interesom AIS, upoštevati tudi nasprotja interesov, ki bi lahko nastala zaradi vključevanja tveganj glede trajnostnosti v njihove postopke, sisteme in notranje kontrole. Med temi nasprotji so lahko nasprotja, ki izhajajo iz prejemkov ali osebnih poslov zadevnih uslužbencev, nasprotja interesov, ki bi lahko privedla do lažnega zelenega oglaševanja, zavajajočega prodajanja ali napačnega prikazovanja naložbenih strategij, in nasprotja interesov med različnimi AIS, ki jih upravlja isti UAIS.

| (6) | Delegirano uredbo (EU) št. 231/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Delegirano uredbo (EU) št. 231/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Pristojnim organom in UAIS bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. Njeno uporabo bi bilo zato treba odložiti – |
| --- | --- |

(7)

Pristojnim organom in UAIS bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. Njeno uporabo bi bilo zato treba odložiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) št. 231/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se dodata naslednji točki 6 in 7:






  „6. | ‚tveganje glede trajnostnosti‘ pomeni tveganje glede trajnostnosti, kot je opredeljeno v točki 22 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 1 se dodata naslednji točki 6 in 7:

„6.

‚tveganje glede trajnostnosti‘ pomeni tveganje glede trajnostnosti, kot je opredeljeno v točki 22 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

| 7. | ‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

7.

‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088.

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;"

| (2) | v členu 18 se dodata odstavka 5 in 6:

  „5.   UAIS pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 1 do 3 upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.


  6.   Kadar UAIS upoštevajo glavne škodljive vplive naložbenih odločitev na dejavnike trajnostnosti, kot je opisano v členu 4(1), točki (a) člena 4 Uredbe (EU) 2019/2088 ali kot se zahteva v skladu s členom 4(3) ali (4) navedene uredbe, ti UAIS takšne glavne škodljive vplive upoštevajo pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 1 do 3 tega člena.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 18 se dodata odstavka 5 in 6:

„5.   UAIS pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 1 do 3 upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.

6.   Kadar UAIS upoštevajo glavne škodljive vplive naložbenih odločitev na dejavnike trajnostnosti, kot je opisano v členu 4(1), točki (a) člena 4 Uredbe (EU) 2019/2088 ali kot se zahteva v skladu s členom 4(3) ali (4) navedene uredbe, ti UAIS takšne glavne škodljive vplive upoštevajo pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 1 do 3 tega člena.“;

| (3) | v členu 22 se doda odstavek 3:

  „3.   UAIS za namene odstavka 1 zagotovijo potrebne vire in strokovno znanje za učinkovito vključevanje tveganj glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 22 se doda odstavek 3:

„3.   UAIS za namene odstavka 1 zagotovijo potrebne vire in strokovno znanje za učinkovito vključevanje tveganj glede trajnostnosti.“;

| (4) | v členu 30 se doda naslednji pododstavek:

  „UAIS zagotovijo, da pri ugotavljanju vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovala interesom AIS, vključijo tiste vrste nasprotij interesov, ki bi lahko nastala zaradi vključevanja tveganj glede trajnostnosti v njihove postopke, sisteme in notranje kontrole.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 30 se doda naslednji pododstavek:

„UAIS zagotovijo, da pri ugotavljanju vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovala interesom AIS, vključijo tiste vrste nasprotij interesov, ki bi lahko nastala zaradi vključevanja tveganj glede trajnostnosti v njihove postopke, sisteme in notranje kontrole.“;

| (5) | v členu 40 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Politika obvladovanja tveganja zajema postopke, ki so potrebni, da lahko UAIS pri vsakem AIS, ki ga upravlja, oceni njegovo izpostavljenost tržnemu in likvidnostnemu tveganju, tveganju glede trajnostnosti, tveganju izpostavljenosti do nasprotne stranke in vsem drugim pomembnim tveganjem, vključno z operativnim, ki so lahko bistvena za posamezne AIS, ki jih upravlja.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 40 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Politika obvladovanja tveganja zajema postopke, ki so potrebni, da lahko UAIS pri vsakem AIS, ki ga upravlja, oceni njegovo izpostavljenost tržnemu in likvidnostnemu tveganju, tveganju glede trajnostnosti, tveganju izpostavljenosti do nasprotne stranke in vsem drugim pomembnim tveganjem, vključno z operativnim, ki so lahko bistvena za posamezne AIS, ki jih upravlja.“;

| (6) | v členu 57(1) se doda naslednji pododstavek:

  „UAIS pri izpolnjevanju zahtev iz prvega pododstavka upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 57(1) se doda naslednji pododstavek:

„UAIS pri izpolnjevanju zahtev iz prvega pododstavka upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.“;

| (7) | v členu 60(2) se doda točka (i):






  „(i) | nosi odgovornost za vključevanje tveganj glede trajnostnosti v dejavnosti iz točk (a) do (h).“ |
| --- | --- | --- |

(7)

v členu 60(2) se doda točka (i):

„(i)

nosi odgovornost za vključevanje tveganj glede trajnostnosti v dejavnosti iz točk (a) do (h).“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/1841 z dne 5. oktobra 2016 o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (UL L 282, 19.10.2016, str. 4).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom (UL L 83, 22.3.2013, str. 1).

7

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/14

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1256

z dne 21. aprila 2021

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/35 v zvezi z vključevanjem tveganj glede trajnostnosti v upravljanje zavarovalnic in pozavarovalnic

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) ter zlasti člena 50(1) in člena 135(1)(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(1)

Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe.

| (2) | Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. To zahteva tudi, da se vlagateljem ponudijo jasni, dolgoročni signali za izogibanje nasedlim naložbam in povečanje trajnostnega financiranja. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. To zahteva tudi, da se vlagateljem ponudijo jasni, dolgoročni signali za izogibanje nasedlim naložbam in povečanje trajnostnega financiranja.

| (3) | Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (5), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi morale zavarovalnice in pozavarovalnice v okviru obveznosti, ki jih imajo do imetnikov polic, upoštevati dejavnike trajnostnosti. Zato bi morale zavarovalnice in pozavarovalnice redno ocenjevati ne le vsa relevantna finančna tveganja, ampak tudi vsa relevantna tveganja glede trajnostnosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki bi lahko, kadar se pojavijo, dejansko ali potencialno bistveno negativno vplivala na vrednost naložbe ali obveznosti. Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 (7) se ne sklicuje izrecno na tveganja glede trajnostnosti. Zato in za zagotovitev, da se sistem upravljanja ustrezno izvaja in upošteva, je treba pojasniti, da bi morala sistem upravljanja zavarovalnic in pozavarovalnic ter ocena skupnih potreb teh podjetij po solventnosti odražati tveganja glede trajnostnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (5), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi morale zavarovalnice in pozavarovalnice v okviru obveznosti, ki jih imajo do imetnikov polic, upoštevati dejavnike trajnostnosti. Zato bi morale zavarovalnice in pozavarovalnice redno ocenjevati ne le vsa relevantna finančna tveganja, ampak tudi vsa relevantna tveganja glede trajnostnosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki bi lahko, kadar se pojavijo, dejansko ali potencialno bistveno negativno vplivala na vrednost naložbe ali obveznosti. Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 (7) se ne sklicuje izrecno na tveganja glede trajnostnosti. Zato in za zagotovitev, da se sistem upravljanja ustrezno izvaja in upošteva, je treba pojasniti, da bi morala sistem upravljanja zavarovalnic in pozavarovalnic ter ocena skupnih potreb teh podjetij po solventnosti odražati tveganja glede trajnostnosti.

| (4) | Zavarovalnice, ki razkrijejo glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti v skladu z Uredbo (EU) 2019/2088, bi morale tudi prilagoditi svoje postopke, sisteme in notranje kontrole ob upoštevanju teh razkritij. |
| --- | --- |

(4)

Zavarovalnice, ki razkrijejo glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti v skladu z Uredbo (EU) 2019/2088, bi morale tudi prilagoditi svoje postopke, sisteme in notranje kontrole ob upoštevanju teh razkritij.

| (5) | Glede na prizadevanja Komisije zagotoviti, da se podnebna in okoljska tveganja upravljajo in vključijo v finančni sistem, ter pomen politik prejemkov pri zagotavljanju, da osebje zavarovalnic in pozavarovalnic učinkovito upravlja tveganja, ki se ugotovijo s sistemom upravljanja tveganj, bi morale politike prejemkov zavarovalnic in pozavarovalnic vsebovati informacije o tem, kako te politike upoštevajo vključevanje tveganj glede trajnostnosti v sistem upravljanja tveganja. |
| --- | --- |

(5)

Glede na prizadevanja Komisije zagotoviti, da se podnebna in okoljska tveganja upravljajo in vključijo v finančni sistem, ter pomen politik prejemkov pri zagotavljanju, da osebje zavarovalnic in pozavarovalnic učinkovito upravlja tveganja, ki se ugotovijo s sistemom upravljanja tveganj, bi morale politike prejemkov zavarovalnic in pozavarovalnic vsebovati informacije o tem, kako te politike upoštevajo vključevanje tveganj glede trajnostnosti v sistem upravljanja tveganja.

| (6) | Načelo preudarne osebe iz člena 132 Direktive 2009/138/ES zahteva, da zavarovalnice in pozavarovalnice vlagajo samo v sredstva, katerih tveganja lahko ustrezno opredelijo, izmerijo, spremljajo, upravljajo, nadzirajo in o njih poročajo. Za zagotovitev, da zavarovalnice in pozavarovalnice učinkovito upravljajo podnebna in okoljska tveganja, bi bilo treba pri izvajanju načela preudarne osebe upoštevati tveganja glede trajnostnosti, naložbeni postopki zavarovalnic in pozavarovalnic pa bi morali odražati preference njihovih strank glede trajnostnosti, kot se upoštevajo v postopku odobritve produkta. |
| --- | --- |

(6)

Načelo preudarne osebe iz člena 132 Direktive 2009/138/ES zahteva, da zavarovalnice in pozavarovalnice vlagajo samo v sredstva, katerih tveganja lahko ustrezno opredelijo, izmerijo, spremljajo, upravljajo, nadzirajo in o njih poročajo. Za zagotovitev, da zavarovalnice in pozavarovalnice učinkovito upravljajo podnebna in okoljska tveganja, bi bilo treba pri izvajanju načela preudarne osebe upoštevati tveganja glede trajnostnosti, naložbeni postopki zavarovalnic in pozavarovalnic pa bi morali odražati preference njihovih strank glede trajnostnosti, kot se upoštevajo v postopku odobritve produkta.

| (7) | Delegirano uredbo (EU) 2015/35 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Delegirano uredbo (EU) 2015/35 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Nadzornim organom, zavarovalnicam in pozavarovalnicam bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. Njeno uporabo bi bilo zato treba odložiti – |
| --- | --- |

(8)

Nadzornim organom, zavarovalnicam in pozavarovalnicam bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. Njeno uporabo bi bilo zato treba odložiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Delegirane uredbe (EU) 2015/35

Delegirana uredba (EU) 2015/35 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se vstavijo naslednje točke 55c do 55e:






  „55c. | ‚tveganje glede trajnostnosti‘ pomeni okoljski, socialni ali upravljavski dogodek ali okoliščino, ki ima lahko v primeru, da do nje pride, dejanski ali potencialen negativni vpliv na vrednost naložbe ali vrednost obveznosti; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 1 se vstavijo naslednje točke 55c do 55e:

„55c.

‚tveganje glede trajnostnosti‘ pomeni okoljski, socialni ali upravljavski dogodek ali okoliščino, ki ima lahko v primeru, da do nje pride, dejanski ali potencialen negativni vpliv na vrednost naložbe ali vrednost obveznosti;

| 55d. | ‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- |

55d.

‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

*1

| 55e. | ‚preference glede trajnostnosti‘ pomenijo izbiro stranke ali potencialne stranke glede tega, ali in v kakšnem obsegu bi bilo treba v njeno naložbo vključiti enega ali več od naslednjih finančnih instrumentov:






  (a) | finančni instrument, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- | --- |

55e.

‚preference glede trajnostnosti‘ pomenijo izbiro stranke ali potencialne stranke glede tega, ali in v kakšnem obsegu bi bilo treba v njeno naložbo vključiti enega ali več od naslednjih finančnih instrumentov:

(a)

finančni instrument, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

*2

| (b) | finančni instrument, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 17 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088; |
| --- | --- |

(b)

finančni instrument, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 17 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088;

| (c) | finančni instrument, ki upošteva glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti, kjer kvalitativne ali kvantitativne elemente, ki dokazujejo to upoštevanje, določi stranka ali potencialna stranka; |
| --- | --- |

(c)

finančni instrument, ki upošteva glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti, kjer kvalitativne ali kvantitativne elemente, ki dokazujejo to upoštevanje, določi stranka ali potencialna stranka;

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1)."

*1

(*2)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).“;"

*2

| (2) | člen 260 se spremeni:






  (a) | v točki (a) odstavka 1 se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | ukrepi, ki jih mora zavarovalnica ali pozavarovalnica sprejeti za oceno in upravljanje tveganja izgube ali neugodne spremembe vrednosti zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti zaradi neustreznih predpostavk pri oblikovanju cen in rezervacij kot posledice notranjih ali zunanjih dejavnikov, vključno s tveganji glede trajnostnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 260 se spremeni:

(a)

v točki (a) odstavka 1 se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

ukrepi, ki jih mora zavarovalnica ali pozavarovalnica sprejeti za oceno in upravljanje tveganja izgube ali neugodne spremembe vrednosti zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti zaradi neustreznih predpostavk pri oblikovanju cen in rezervacij kot posledice notranjih ali zunanjih dejavnikov, vključno s tveganji glede trajnostnosti;“;

| (b) | v točki (c) odstavka 1 se doda naslednja točka (vi):






  „(vi) | ukrepi, ki jih mora sprejeti zavarovalnica ali pozavarovalnica, da zagotovi, da se tveganja glede trajnostnosti v zvezi z naložbenim portfeljem ustrezno ugotavljajo, ocenjujejo in upravljajo.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki (c) odstavka 1 se doda naslednja točka (vi):

„(vi)

ukrepi, ki jih mora sprejeti zavarovalnica ali pozavarovalnica, da zagotovi, da se tveganja glede trajnostnosti v zvezi z naložbenim portfeljem ustrezno ugotavljajo, ocenjujejo in upravljajo.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Zavarovalnice in pozavarovalnice v svoje politike iz točk (a) in (c) odstavka 1 ter po potrebi politike na drugih področjih iz odstavka 1, vključijo tveganja glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Zavarovalnice in pozavarovalnice v svoje politike iz točk (a) in (c) odstavka 1 ter po potrebi politike na drugih področjih iz odstavka 1, vključijo tveganja glede trajnostnosti.“;

| (3) | člen 269 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | ugotavljanje in ocenjevanje nastajajočih tveganj ter tveganj glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 269 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

ugotavljanje in ocenjevanje nastajajočih tveganj ter tveganj glede trajnostnosti.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Nastajajoča tveganja in tveganja glede trajnostnosti iz točke (e) odstavka 1, ki jih ugotovi funkcija upravljanja tveganj, spadajo med tveganja iz točke (a) člena 262(1).“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Nastajajoča tveganja in tveganja glede trajnostnosti iz točke (e) odstavka 1, ki jih ugotovi funkcija upravljanja tveganj, spadajo med tveganja iz točke (a) člena 262(1).“;

| (4) | v členu 272(6) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | vpliva inflacije, pravnega tveganja, tveganj glede trajnostnosti, spremembe v sestavi portfelja podjetja in sistemov, ki prilagajajo plačilo premij imetnikov polic navzgor ali navzdol glede na njihove zahtevke v preteklosti (sistemi bonus–malus), ali podobnih sistemov, ki se izvajajo v posebnih homogenih skupinah tveganja;“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 272(6) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

vpliva inflacije, pravnega tveganja, tveganj glede trajnostnosti, spremembe v sestavi portfelja podjetja in sistemov, ki prilagajajo plačilo premij imetnikov polic navzgor ali navzdol glede na njihove zahtevke v preteklosti (sistemi bonus–malus), ali podobnih sistemov, ki se izvajajo v posebnih homogenih skupinah tveganja;“;

| (5) | v členu 275 se doda naslednji odstavek 4:

  „4.   Politika prejemkov vključuje informacije o tem, kako upošteva vključevanje tveganj glede trajnostnosti v sistem upravljanja tveganja.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 275 se doda naslednji odstavek 4:

„4.   Politika prejemkov vključuje informacije o tem, kako upošteva vključevanje tveganj glede trajnostnosti v sistem upravljanja tveganja.“;

| (6) | v poglavju IX naslova I se doda naslednji oddelek 6:

  „
  ODDELEK 6



  Naložbe



  Člen 275a
  Vključevanje tveganj glede trajnostnosti v načelo preudarne osebe

  1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice pri opredelitvi, merjenju, spremljanju, upravljanju, nadzoru, poročanju in ocenjevanju tveganj, ki izhajajo iz naložb, kakor je navedeno v prvem pododstavku člena 132(2) Direktive 2009/138/ES, upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.


  2.   Za namene odstavka 1 zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevajo morebitni dolgoročni učinek svoje naložbene strategije in odločitev na dejavnike trajnostnosti, ta strategija in odločitve zavarovalnice pa po potrebi odražajo preference njihovih strank glede trajnostnosti, ki se upoštevajo v postopku odobritve produkta iz člena 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 (*3).



  (*3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2358 z dne 21. septembra 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami glede nadzora in upravljanja produktov za zavarovalnice in distributerje zavarovalnih produktov (UL L 341, 20.12.2017, str. 1).“
  " |
| --- | --- |

(6)

v poglavju IX naslova I se doda naslednji oddelek 6:

„
  ODDELEK 6

ODDELEK 6

Naložbe

Naložbe

Člen 275a

Vključevanje tveganj glede trajnostnosti v načelo preudarne osebe

1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice pri opredelitvi, merjenju, spremljanju, upravljanju, nadzoru, poročanju in ocenjevanju tveganj, ki izhajajo iz naložb, kakor je navedeno v prvem pododstavku člena 132(2) Direktive 2009/138/ES, upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.

2.   Za namene odstavka 1 zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevajo morebitni dolgoročni učinek svoje naložbene strategije in odločitev na dejavnike trajnostnosti, ta strategija in odločitve zavarovalnice pa po potrebi odražajo preference njihovih strank glede trajnostnosti, ki se upoštevajo v postopku odobritve produkta iz člena 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 (*3).

(*3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2358 z dne 21. septembra 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami glede nadzora in upravljanja produktov za zavarovalnice in distributerje zavarovalnih produktov (UL L 341, 20.12.2017, str. 1).“
  "

*3

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 2. avgusta 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/1841 z dne 5. oktobra 2016 o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (UL L 282, 19.10.2016, str. 1).

2

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

7

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/18

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1257

z dne 21. aprila 2021

o spremembi delegiranih uredb (EU) 2017/2358 in (EU) 2017/2359 v zvezi z vključitvijo dejavnikov trajnostnosti ter tveganj in preferenc glede trajnostnosti v zahteve glede nadzora in upravljanja produktov za zavarovalnice in distributerje zavarovalnih produktov ter v pravila poslovanja in investicijsko svetovanje za zavarovalne naložbene produkte

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. januarja 2016 o distribuciji zavarovalnih produktov (1) ter zlasti členov 25(2), 28(4) in 30(6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(1)

Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe.

| (2) | Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje.

| (3) | Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast.

| (4) | Ustrezno izvajanje akcijskega načrta spodbuja povpraševanje vlagateljev po trajnostnih naložbah. Zato je treba pojasniti, da bi bilo treba v zahtevah glede upravljanja produktov iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 (5) upoštevati dejavnike trajnostnosti in cilje v zvezi s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezno izvajanje akcijskega načrta spodbuja povpraševanje vlagateljev po trajnostnih naložbah. Zato je treba pojasniti, da bi bilo treba v zahtevah glede upravljanja produktov iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 (5) upoštevati dejavnike trajnostnosti in cilje v zvezi s trajnostnostjo.

| (5) | Zavarovalnice in zavarovalni posredniki, ki pripravljajo zavarovalne produkte, bi morali dejavnike trajnostnosti upoštevati v postopku odobritve produkta za vsak zavarovalni produkt, v drugih ureditvah za upravljanje in nadzor produktov pa za vsak zavarovalni produkt, ki naj bi se distribuiral strankam, ki se zanimajo za zavarovalne produkte s profilom, povezanim s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

(5)

Zavarovalnice in zavarovalni posredniki, ki pripravljajo zavarovalne produkte, bi morali dejavnike trajnostnosti upoštevati v postopku odobritve produkta za vsak zavarovalni produkt, v drugih ureditvah za upravljanje in nadzor produktov pa za vsak zavarovalni produkt, ki naj bi se distribuiral strankam, ki se zanimajo za zavarovalne produkte s profilom, povezanim s trajnostnostjo.

| (6) | Glede na to, da bi bilo treba ciljni trg določiti na dovolj podrobni ravni, splošna izjava, da ima zavarovalni produkt profil, povezan s trajnostnostjo, ne bi smela zadostovati. Namesto tega bi morali zavarovalnice in zavarovalni posredniki, ki pripravljajo zavarovalni produkt, določiti, kateri skupini strank s posebnimi cilji v zvezi trajnostnostjo naj se distribuira zavarovalni produkt. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da bi bilo treba ciljni trg določiti na dovolj podrobni ravni, splošna izjava, da ima zavarovalni produkt profil, povezan s trajnostnostjo, ne bi smela zadostovati. Namesto tega bi morali zavarovalnice in zavarovalni posredniki, ki pripravljajo zavarovalni produkt, določiti, kateri skupini strank s posebnimi cilji v zvezi trajnostnostjo naj se distribuira zavarovalni produkt.

| (7) | Za zagotovitev, da ostanejo zavarovalni produkti z dejavniki trajnostnosti lahko dostopni tudi za stranke, ki nimajo preferenc glede trajnostnosti, se od zavarovalnic in zavarovalnih posrednikov, ki pripravljajo zavarovalne produkte, ne bi smelo zahtevati, da opredelijo skupine strank, s potrebami, značilnostmi in cilji katerih zavarovalni produkt z dejavniki trajnostnosti ni združljiv. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev, da ostanejo zavarovalni produkti z dejavniki trajnostnosti lahko dostopni tudi za stranke, ki nimajo preferenc glede trajnostnosti, se od zavarovalnic in zavarovalnih posrednikov, ki pripravljajo zavarovalne produkte, ne bi smelo zahtevati, da opredelijo skupine strank, s potrebami, značilnostmi in cilji katerih zavarovalni produkt z dejavniki trajnostnosti ni združljiv.

| (8) | Dejavniki trajnostnosti zavarovalnega produkta bi morali biti predstavljeni na pregleden način, da se distributerjem zavarovalnih produktov omogoči zagotavljanje ustreznih informacij strankam in potencialnim strankam. |
| --- | --- |

(8)

Dejavniki trajnostnosti zavarovalnega produkta bi morali biti predstavljeni na pregleden način, da se distributerjem zavarovalnih produktov omogoči zagotavljanje ustreznih informacij strankam in potencialnim strankam.

| (9) | Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (6), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, v okviru obveznosti, ki jih imajo do strank ali potencialnih strank, upoštevati dejavnike trajnostnosti. |
| --- | --- |

(9)

Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (6), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, v okviru obveznosti, ki jih imajo do strank ali potencialnih strank, upoštevati dejavnike trajnostnosti.

| (10) | Da bi ohranili visok standard zaščite vlagateljev, bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, pri določanju vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovala interesom stranke ali potencialne stranke, vključiti tiste vrste nasprotij interesov, ki izhajajo iz vključitve preferenc stranke glede trajnostnosti. Zavarovalni posredniki in zavarovalnice bi morali imeti možnost, da za obstoječe stranke, za katere je že bila opravljena presoja primernosti, individualne preference stranke glede trajnostnosti določijo ob naslednji redni posodobitvi obstoječe presoje primernosti. |
| --- | --- |

(10)

Da bi ohranili visok standard zaščite vlagateljev, bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, pri določanju vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovala interesom stranke ali potencialne stranke, vključiti tiste vrste nasprotij interesov, ki izhajajo iz vključitve preferenc stranke glede trajnostnosti. Zavarovalni posredniki in zavarovalnice bi morali imeti možnost, da za obstoječe stranke, za katere je že bila opravljena presoja primernosti, individualne preference stranke glede trajnostnosti določijo ob naslednji redni posodobitvi obstoječe presoje primernosti.

| (11) | Zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki svetujejo o zavarovalnih naložbenih produktih, bi morali imeti možnost strankam ali potencialnim strankam priporočiti primerne zavarovalne naložbene produkte in bi morali zato imeti možnost zastavljati ustrezna vprašanja, da lahko določijo individualne preference stranke glede trajnostnosti. V skladu z obveznostjo izvajanja dejavnosti distribucije v najboljšem interesu strank bi morala priporočila strankam in potencialnim strankam odražati tako finančne cilje kot morebitne preference glede trajnostnosti, ki jih izrazijo te stranke. Zato je treba pojasniti, da vključitev dejavnikov trajnostnosti v svetovalni postopek ne sme privesti do praks zavajajočega prodajanja ali napačnega prikazovanja zavarovalnih naložbenih produktov kot skladnih s preferencami glede trajnostnosti, kadar niso. Da bi se preprečile takšne prakse ali napačno prikazovanje, bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki svetujejo o zavarovalnih naložbenih produktih, najprej oceniti druge investicijske cilje in individualne okoliščine stranke ali potencialne stranke, preden se pri njej pozanimajo o morebitnih preferencah glede trajnostnosti. |
| --- | --- |

(11)

Zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki svetujejo o zavarovalnih naložbenih produktih, bi morali imeti možnost strankam ali potencialnim strankam priporočiti primerne zavarovalne naložbene produkte in bi morali zato imeti možnost zastavljati ustrezna vprašanja, da lahko določijo individualne preference stranke glede trajnostnosti. V skladu z obveznostjo izvajanja dejavnosti distribucije v najboljšem interesu strank bi morala priporočila strankam in potencialnim strankam odražati tako finančne cilje kot morebitne preference glede trajnostnosti, ki jih izrazijo te stranke. Zato je treba pojasniti, da vključitev dejavnikov trajnostnosti v svetovalni postopek ne sme privesti do praks zavajajočega prodajanja ali napačnega prikazovanja zavarovalnih naložbenih produktov kot skladnih s preferencami glede trajnostnosti, kadar niso. Da bi se preprečile takšne prakse ali napačno prikazovanje, bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki svetujejo o zavarovalnih naložbenih produktih, najprej oceniti druge investicijske cilje in individualne okoliščine stranke ali potencialne stranke, preden se pri njej pozanimajo o morebitnih preferencah glede trajnostnosti.

| (12) | Doslej razviti zavarovalni naložbeni produkti so različno ambiciozni glede trajnostnosti. Da bi strankam in potencialnim strankam omogočili, da razumejo različne stopnje trajnostnosti in sprejmejo informirane naložbene odločitve v smislu trajnostnosti, bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, pojasniti razliko med zavarovalnimi naložbenimi produkti, ki v celoti ali deloma sledijo cilju trajnostnih naložb v gospodarske dejavnosti, ki se lahko štejejo za okoljsko trajnostne v skladu z Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (7), trajnostnih naložb, kot so opredeljene v členu 2(17) Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (8), in naložb v zavarovalne naložbene produkte, ki upoštevajo glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti ter bi lahko bili primerni, da se priporočijo kot instrumenti, ki ustrezajo individualnim preferencam strank glede trajnostnosti, na eni strani, ter drugimi zavarovalnimi naložbenimi produkti brez teh posebnih lastnosti, ki se ne bi smeli priporočati strankam ali potencialnim strankam, ki imajo individualne preference glede trajnostnosti. |
| --- | --- |

(12)

Doslej razviti zavarovalni naložbeni produkti so različno ambiciozni glede trajnostnosti. Da bi strankam in potencialnim strankam omogočili, da razumejo različne stopnje trajnostnosti in sprejmejo informirane naložbene odločitve v smislu trajnostnosti, bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, pojasniti razliko med zavarovalnimi naložbenimi produkti, ki v celoti ali deloma sledijo cilju trajnostnih naložb v gospodarske dejavnosti, ki se lahko štejejo za okoljsko trajnostne v skladu z Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (7), trajnostnih naložb, kot so opredeljene v členu 2(17) Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (8), in naložb v zavarovalne naložbene produkte, ki upoštevajo glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti ter bi lahko bili primerni, da se priporočijo kot instrumenti, ki ustrezajo individualnim preferencam strank glede trajnostnosti, na eni strani, ter drugimi zavarovalnimi naložbenimi produkti brez teh posebnih lastnosti, ki se ne bi smeli priporočati strankam ali potencialnim strankam, ki imajo individualne preference glede trajnostnosti.

| (13) | Treba je obravnavati pomisleke glede „lažnega zelenega oglaševanja“ (greenwashing), ki je zlasti praksa pridobivanja nepoštene konkurenčne prednosti s priporočanjem zavarovalnega naložbenega produkta kot okolju prijaznega ali trajnostnega, čeprav ta zavarovalni naložbeni produkt dejansko ne dosega osnovnih okoljskih ali drugih standardov, povezanih s trajnostnostjo. Da se preprečita zavajajoče prodajanje in lažno zeleno oglaševanje, zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, ne bi smeli priporočati zavarovalnih naložbenih produktov kot produktov, ki ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti, kadar ti produkti ne ustrezajo tem preferencam. Zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, bi morali svojim strankam ali potencialnim strankam pojasniti razloge, zaradi katerih tega niso storili, in voditi evidenco o teh razlogih. |
| --- | --- |

(13)

Treba je obravnavati pomisleke glede „lažnega zelenega oglaševanja“ (greenwashing), ki je zlasti praksa pridobivanja nepoštene konkurenčne prednosti s priporočanjem zavarovalnega naložbenega produkta kot okolju prijaznega ali trajnostnega, čeprav ta zavarovalni naložbeni produkt dejansko ne dosega osnovnih okoljskih ali drugih standardov, povezanih s trajnostnostjo. Da se preprečita zavajajoče prodajanje in lažno zeleno oglaševanje, zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, ne bi smeli priporočati zavarovalnih naložbenih produktov kot produktov, ki ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti, kadar ti produkti ne ustrezajo tem preferencam. Zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, bi morali svojim strankam ali potencialnim strankam pojasniti razloge, zaradi katerih tega niso storili, in voditi evidenco o teh razlogih.

| (14) | Treba je pojasniti, da lahko zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, zavarovalne naložbene produkte, ki ne ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti, še vedno priporočajo, vendar ne kot produkte, ki ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti. Da se omogočijo nadaljnja priporočila strankam ali potencialnim strankam, bi morala stranka, kadar zavarovalni naložbeni produkti ne ustrezajo njenim preferencam glede trajnostnosti, imeti možnost prilagoditi informacije o svojih preferencah glede trajnostnosti. Da se preprečita zavajajoče prodajanje in lažno zeleno oglaševanje, bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, voditi evidenco o odločitvi stranke in o njenem pojasnilu za prilagoditev. |
| --- | --- |

(14)

Treba je pojasniti, da lahko zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, zavarovalne naložbene produkte, ki ne ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti, še vedno priporočajo, vendar ne kot produkte, ki ustrezajo individualnim preferencam glede trajnostnosti. Da se omogočijo nadaljnja priporočila strankam ali potencialnim strankam, bi morala stranka, kadar zavarovalni naložbeni produkti ne ustrezajo njenim preferencam glede trajnostnosti, imeti možnost prilagoditi informacije o svojih preferencah glede trajnostnosti. Da se preprečita zavajajoče prodajanje in lažno zeleno oglaševanje, bi morali zavarovalni posredniki in zavarovalnice, ki distribuirajo zavarovalne naložbene produkte, voditi evidenco o odločitvi stranke in o njenem pojasnilu za prilagoditev.

| (15) | Določbe te uredbe so tesno povezane med seboj in z določbami Uredbe (EU) 2019/2088, saj vzpostavljajo celovit sistem razkrivanja vidikov trajnostnosti. Da se zagotovi skladna razlaga in uporaba teh določb ter poskrbi, da se udeležencem na trgu, pristojnim organom in vlagateljem omogočita celovito razumevanje in lahek dostop do njih, je zaželeno, da se vključijo v en sam pravni akt. |
| --- | --- |

(15)

Določbe te uredbe so tesno povezane med seboj in z določbami Uredbe (EU) 2019/2088, saj vzpostavljajo celovit sistem razkrivanja vidikov trajnostnosti. Da se zagotovi skladna razlaga in uporaba teh določb ter poskrbi, da se udeležencem na trgu, pristojnim organom in vlagateljem omogočita celovito razumevanje in lahek dostop do njih, je zaželeno, da se vključijo v en sam pravni akt.

| (16) | Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/2358 in (EU) 2017/2359 (9) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/2358 in (EU) 2017/2359 (9) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (17) | Pristojnim organom, zavarovalnim posrednikom in zavarovalnicam bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. Njeno uporabo bi bilo zato treba odložiti – |
| --- | --- |

(17)

Pristojnim organom, zavarovalnim posrednikom in zavarovalnicam bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. Njeno uporabo bi bilo zato treba odložiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Delegirane uredbe (EU) 2017/2358

Delegirana uredba (EU) 2017/2358 se spremeni:

| (1) | v členu 4(3)(a) se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | produkt upošteva cilje, interese in značilnosti strank, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 4(3)(a) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

produkt upošteva cilje, interese in značilnosti strank, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo“;

| (2) | člena 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 5
  Ciljni trg

  1.   V okviru postopka odobritve produkta se za vsak zavarovalni produkt opredelita ciljni trg in skupina združljivih strank. Ciljni trg se opredeli na dovolj podrobni ravni ob upoštevanju značilnosti, profila tveganja, kompleksnosti in narave zavarovalnega produkta, pa tudi njegovih dejavnikov trajnostnosti, kot so opredeljeni v členu 2(24) Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).


  2.   Proizvajalci lahko, zlasti v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti, opredelijo skupine strank, katerih potrebe, značilnosti in cilji na splošno niso združljivi z zavarovalnim produktom, razen kadar zavarovalni produkti upoštevajo dejavnike trajnostnosti iz odstavka 1.


  3.   Proizvajalci oblikujejo in tržijo le zavarovalne produkte, ki so združljivi s potrebami, značilnostmi in cilji strank, ki pripadajo ciljnemu trgu, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo. Proizvajalci pri presoji, ali je zavarovalni produkt združljiv s ciljnim trgom, upoštevajo raven informacij, ki so na voljo strankam, ki pripadajo navedenemu ciljnemu trgu, in njihovo finančno pismenost.


  4.   Proizvajalci zagotovijo, da ima osebje, ki sodeluje pri oblikovanju in pripravi zavarovalnih produktov, potrebne spretnosti, strokovno znanje in izkušnje, da ustrezno razume prodajane zavarovalne produkte ter interese, cilje, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo, in značilnosti strank, ki pripadajo ciljnemu trgu.



  Člen 6
  Preizkušanje produktov

  1.   Proizvajalci svoje zavarovalne produkte ustrezno preizkusijo, vključno z analizami scenarijev, kadar je ustrezno, preden navedeni produkt dajo na trg ali ga pomembno prilagodijo ali kadar se ciljni trg pomembno spremeni. Z navedenim preizkušanjem produktov se oceni, ali zavarovalni produkt v svoji celotni življenjski dobi izpolnjuje opredeljene potrebe, cilje, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, in značilnosti strank, ki pripadajo ciljnemu trgu. Proizvajalci svoje zavarovalne produkte preizkusijo kvalitativno in, odvisno od vrste in narave zavarovalnega produkta in s tem povezanega tveganja škode za stranke, kvantitativno.


  2.   Proizvajalci zavarovalnih produktov ne dajo na trg, če rezultati preizkušanja produktov kažejo, da produkti ne ustrezajo opredeljenim potrebam, ciljem, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo, in značilnostim ciljnega trga.



  (*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(2)

člena 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 5

Ciljni trg

1.   V okviru postopka odobritve produkta se za vsak zavarovalni produkt opredelita ciljni trg in skupina združljivih strank. Ciljni trg se opredeli na dovolj podrobni ravni ob upoštevanju značilnosti, profila tveganja, kompleksnosti in narave zavarovalnega produkta, pa tudi njegovih dejavnikov trajnostnosti, kot so opredeljeni v členu 2(24) Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

2.   Proizvajalci lahko, zlasti v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti, opredelijo skupine strank, katerih potrebe, značilnosti in cilji na splošno niso združljivi z zavarovalnim produktom, razen kadar zavarovalni produkti upoštevajo dejavnike trajnostnosti iz odstavka 1.

3.   Proizvajalci oblikujejo in tržijo le zavarovalne produkte, ki so združljivi s potrebami, značilnostmi in cilji strank, ki pripadajo ciljnemu trgu, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo. Proizvajalci pri presoji, ali je zavarovalni produkt združljiv s ciljnim trgom, upoštevajo raven informacij, ki so na voljo strankam, ki pripadajo navedenemu ciljnemu trgu, in njihovo finančno pismenost.

4.   Proizvajalci zagotovijo, da ima osebje, ki sodeluje pri oblikovanju in pripravi zavarovalnih produktov, potrebne spretnosti, strokovno znanje in izkušnje, da ustrezno razume prodajane zavarovalne produkte ter interese, cilje, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo, in značilnosti strank, ki pripadajo ciljnemu trgu.

Člen 6

Preizkušanje produktov

1.   Proizvajalci svoje zavarovalne produkte ustrezno preizkusijo, vključno z analizami scenarijev, kadar je ustrezno, preden navedeni produkt dajo na trg ali ga pomembno prilagodijo ali kadar se ciljni trg pomembno spremeni. Z navedenim preizkušanjem produktov se oceni, ali zavarovalni produkt v svoji celotni življenjski dobi izpolnjuje opredeljene potrebe, cilje, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, in značilnosti strank, ki pripadajo ciljnemu trgu. Proizvajalci svoje zavarovalne produkte preizkusijo kvalitativno in, odvisno od vrste in narave zavarovalnega produkta in s tem povezanega tveganja škode za stranke, kvantitativno.

2.   Proizvajalci zavarovalnih produktov ne dajo na trg, če rezultati preizkušanja produktov kažejo, da produkti ne ustrezajo opredeljenim potrebam, ciljem, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo, in značilnostim ciljnega trga.

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;"

*1

| (3) | v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Proizvajalci stalno spremljajo in redno pregledujejo zavarovalne produkte, ki so jih dali na trg, da bi opredelili dogodke, ki bi lahko pomembno vplivali na glavne lastnosti, kritje tveganja ali jamstva navedenih produktov. Ocenijo, ali so zavarovalni produkti še vedno skladni s potrebami, značilnostmi in cilji, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, opredeljenega ciljnega trga ter ali se navedeni produkti distribuirajo na ciljnem trgu ali dosegajo stranke zunaj ciljnega trga.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Proizvajalci stalno spremljajo in redno pregledujejo zavarovalne produkte, ki so jih dali na trg, da bi opredelili dogodke, ki bi lahko pomembno vplivali na glavne lastnosti, kritje tveganja ali jamstva navedenih produktov. Ocenijo, ali so zavarovalni produkti še vedno skladni s potrebami, značilnostmi in cilji, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, opredeljenega ciljnega trga ter ali se navedeni produkti distribuirajo na ciljnem trgu ali dosegajo stranke zunaj ciljnega trga.“;

| (4) | v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Informacije iz odstavka 2 distributerjem zavarovalnih produktov omogočijo, da:






  (a) | razumejo zavarovalne produkte; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Informacije iz odstavka 2 distributerjem zavarovalnih produktov omogočijo, da:

(a)

razumejo zavarovalne produkte;

| (b) | razumejo opredeljeni ciljni trg za zavarovalne produkte; |
| --- | --- |

(b)

razumejo opredeljeni ciljni trg za zavarovalne produkte;

| (c) | opredelijo vse stranke, katerih potrebe, značilnosti in cilji, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo, niso združljivi z zavarovalnim produktom; |
| --- | --- |

(c)

opredelijo vse stranke, katerih potrebe, značilnosti in cilji, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo, niso združljivi z zavarovalnim produktom;

| (d) | izvajajo distribucijske dejavnosti za zadevne zavarovalne produkte v skladu z najboljšim interesom strank, kot je predpisano v členu 17(1) Direktive (EU) 2016/97.“; |
| --- | --- |

(d)

izvajajo distribucijske dejavnosti za zadevne zavarovalne produkte v skladu z najboljšim interesom strank, kot je predpisano v členu 17(1) Direktive (EU) 2016/97.“;

| (5) | v členu 10 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Z ureditvami za distribucijo produktov:






  (a) | naj bi se preprečila in ublažila škoda za stranke; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 10 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Z ureditvami za distribucijo produktov:

(a)

naj bi se preprečila in ublažila škoda za stranke;

| (b) | se podpre ustrezno obvladovanje nasprotij interesov; |
| --- | --- |

(b)

se podpre ustrezno obvladovanje nasprotij interesov;

| (c) | se zagotovi, da se ustrezno upoštevajo cilji, interesi in značilnosti strank, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo.“; |
| --- | --- |

(c)

se zagotovi, da se ustrezno upoštevajo cilji, interesi in značilnosti strank, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo.“;

| (6) | člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11
  Obveščanje proizvajalca
  Distributerji zavarovalnih produktov, ki ugotovijo, da zavarovalni produkt ni v skladu z interesi, cilji in značilnostmi strank, ki pripadajo njegovemu opredeljenemu ciljnemu trgu, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo, ali se seznanijo z drugimi okoliščinami, povezanimi s produktom, ki bi lahko škodljivo vplivale na stranko, o tem takoj obvestijo proizvajalca in po potrebi spremenijo svojo distribucijsko strategijo za navedeni zavarovalni produkt.“ |
| --- | --- |

(6)

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Obveščanje proizvajalca

Distributerji zavarovalnih produktov, ki ugotovijo, da zavarovalni produkt ni v skladu z interesi, cilji in značilnostmi strank, ki pripadajo njegovemu opredeljenemu ciljnemu trgu, vključno s cilji v zvezi trajnostnostjo, ali se seznanijo z drugimi okoliščinami, povezanimi s produktom, ki bi lahko škodljivo vplivale na stranko, o tem takoj obvestijo proizvajalca in po potrebi spremenijo svojo distribucijsko strategijo za navedeni zavarovalni produkt.“

Člen 2

Spremembe Delegirane uredbe (EU) 2017/2359

Delegirana uredba (EU) 2017/2359 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se dodata naslednji točki 4 in 5:






  „(4) | ‚preference glede trajnostnosti‘ pomenijo izbiro stranke ali potencialne stranke glede tega, ali in v kakšnem obsegu naj se v njeno naložbo vključi eden ali več od naslednjih finančnih produktov:






  (a) | zavarovalni naložbeni produkt, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se dodata naslednji točki 4 in 5:

„(4)

‚preference glede trajnostnosti‘ pomenijo izbiro stranke ali potencialne stranke glede tega, ali in v kakšnem obsegu naj se v njeno naložbo vključi eden ali več od naslednjih finančnih produktov:

(a)

zavarovalni naložbeni produkt, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

*2

| (b) | zavarovalni naložbeni produkt, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 17 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*3); |
| --- | --- |

(b)

zavarovalni naložbeni produkt, za katerega stranka ali potencialna stranka določi, da se minimalni delež vloži v trajnostne naložbe, kot so opredeljene v točki 17 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*3);

*3

| (c) | zavarovalni naložbeni produkt, ki upošteva glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti, če kvalitativne ali kvantitativne elemente, ki dokazujejo to upoštevanje, določi stranka ali potencialna stranka; |
| --- | --- |

(c)

zavarovalni naložbeni produkt, ki upošteva glavne škodljive vplive na dejavnike trajnostnosti, če kvalitativne ali kvantitativne elemente, ki dokazujejo to upoštevanje, določi stranka ali potencialna stranka;

| (5) | ‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

(5)

‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088.

(*2)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13)."

*2

(*3)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;"

*3

| (2) | v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za namene ugotavljanja vrst nasprotij interesov v skladu s členom 28 Direktive (EU) 2016/97, ki nastajajo med opravljanjem kakršnih koli dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti in predstavljajo tveganje za škodovanje interesom stranke, vključno z njenimi preferencami glede trajnostnosti, zavarovalni posredniki in zavarovalnice preučijo, ali imajo oni, zadevna oseba ali katera koli oseba, ki je z njimi neposredno ali posredno povezana prek nadzora, interes glede rezultata dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov, ki izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | je drugačen od interesa stranke ali potencialne stranke v zvezi z rezultati dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za namene ugotavljanja vrst nasprotij interesov v skladu s členom 28 Direktive (EU) 2016/97, ki nastajajo med opravljanjem kakršnih koli dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti in predstavljajo tveganje za škodovanje interesom stranke, vključno z njenimi preferencami glede trajnostnosti, zavarovalni posredniki in zavarovalnice preučijo, ali imajo oni, zadevna oseba ali katera koli oseba, ki je z njimi neposredno ali posredno povezana prek nadzora, interes glede rezultata dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov, ki izpolnjuje naslednja merila:

(a)

je drugačen od interesa stranke ali potencialne stranke v zvezi z rezultati dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov;

| (b) | lahko vpliva na rezultat dejavnosti distribucije v škodo stranke. |
| --- | --- |

(b)

lahko vpliva na rezultat dejavnosti distribucije v škodo stranke.

Zavarovalni posredniki in zavarovalnice postopajo enako pri prepoznavanju nasprotij interesov med dvema strankama.“;

| (3) | člen 9 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | uresničuje investicijske cilje zadevne stranke ali potencialne stranke, vključno z dovoljenim tveganjem te osebe ter njenimi morebitnimi preferencami glede trajnostnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 9 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

uresničuje investicijske cilje zadevne stranke ali potencialne stranke, vključno z dovoljenim tveganjem te osebe ter njenimi morebitnimi preferencami glede trajnostnosti;“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Informacije o investicijskih ciljih stranke ali potencialne stranke po potrebi vključujejo informacije o tem, kako dolgo želi stranka ali potencialna stranka imeti naložbo, o njenih preferencah glede prevzemanja tveganj, o profilu tveganja, o namenih naložbe in tudi o njenih preferencah glede trajnostnosti. Raven zbranih informacij je ustrezna glede na specifično vrsto produkta ali storitve, ki se preučuje.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Informacije o investicijskih ciljih stranke ali potencialne stranke po potrebi vključujejo informacije o tem, kako dolgo želi stranka ali potencialna stranka imeti naložbo, o njenih preferencah glede prevzemanja tveganj, o profilu tveganja, o namenih naložbe in tudi o njenih preferencah glede trajnostnosti. Raven zbranih informacij je ustrezna glede na specifično vrsto produkta ali storitve, ki se preučuje.“;

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Pri svetovanju o zavarovalnem naložbenem produktu v skladu s členom 30(1) Direktive (EU) 2016/97 zavarovalni posrednik ali zavarovalnica ne priporoči produkta, če nobeden od produktov ni primeren za stranko ali potencialno stranko.
  Zavarovalni posrednik ali zavarovalnica ne priporoči zavarovalnih naložbenih produktov kot produktov, ki ustrezajo preferencam stranke ali potencialne stranke glede trajnostnosti, če ti zavarovalni naložbeni produkti ne ustrezajo tem preferencam. Zavarovalni posrednik ali zavarovalnica stranki ali potencialnim strankam pojasni razloge, zaradi katerih tega ni storila, in vodi evidenco o teh razlogih.
  Če nobeden od zavarovalnih naložbenih produktov ne ustreza preferencam stranke ali potencialne stranke glede trajnostnosti in se stranka odloči prilagoditi svoje preference glede trajnostnosti, zavarovalni posrednik ali zavarovalnica vodi evidenco o odločitvi stranke, vključno z razlogi za to odločitev.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Pri svetovanju o zavarovalnem naložbenem produktu v skladu s členom 30(1) Direktive (EU) 2016/97 zavarovalni posrednik ali zavarovalnica ne priporoči produkta, če nobeden od produktov ni primeren za stranko ali potencialno stranko.

Zavarovalni posrednik ali zavarovalnica ne priporoči zavarovalnih naložbenih produktov kot produktov, ki ustrezajo preferencam stranke ali potencialne stranke glede trajnostnosti, če ti zavarovalni naložbeni produkti ne ustrezajo tem preferencam. Zavarovalni posrednik ali zavarovalnica stranki ali potencialnim strankam pojasni razloge, zaradi katerih tega ni storila, in vodi evidenco o teh razlogih.

Če nobeden od zavarovalnih naložbenih produktov ne ustreza preferencam stranke ali potencialne stranke glede trajnostnosti in se stranka odloči prilagoditi svoje preference glede trajnostnosti, zavarovalni posrednik ali zavarovalnica vodi evidenco o odločitvi stranke, vključno z razlogi za to odločitev.“;

| (4) | člen 14 se spremeni:






  (a) | v točki (b) odstavka 1 se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | uresničuje investicijske cilje stranke, vključno z dovoljenim tveganjem te osebe, in ali se investicijski cilji stranke dosegajo ob upoštevanju njenih preferenc glede trajnostnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 14 se spremeni:

(a)

v točki (b) odstavka 1 se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

uresničuje investicijske cilje stranke, vključno z dovoljenim tveganjem te osebe, in ali se investicijski cilji stranke dosegajo ob upoštevanju njenih preferenc glede trajnostnosti;“;

| (b) | v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

  „Zahteve po izpolnjevanju preferenc strank ali potencialnih strank glede trajnostnosti, kadar so relevantne, ne spreminjajo pogojev iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Zahteve po izpolnjevanju preferenc strank ali potencialnih strank glede trajnostnosti, kadar so relevantne, ne spreminjajo pogojev iz prvega pododstavka.“

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 2. avgusta 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 26, 2.2.2016, str. 19.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/1841 z dne 5. oktobra 2016 o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (UL L 282, 19.10.2016, str. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2358 z dne 21. septembra 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami glede nadzora in upravljanja produktov za zavarovalnice in distributerje zavarovalnih produktov (UL L 341, 20.12.2017, str. 1).

5

(6)  SWD(2018) 264 final.

6

(7)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2359 z dne 21. septembra 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami po informacijah in pravil poslovanja, ki veljajo za distribucijo zavarovalnih naložbenih produktov (UL L 341, 20.12.2017, str. 8).

9

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1258

z dne 26. julija 2021

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Őrségi tökmagolaj“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Madžarske za registracijo imena „Őrségi tökmagolaj“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Madžarske za registracijo imena „Őrségi tökmagolaj“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Őrségi tökmagolaj“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Őrségi tökmagolaj“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Őrségi tökmagolaj“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni Uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2021

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 103, 25.3.2021, str. 18.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1259

z dne 26. julija 2021

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Tuzséri alma“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Madžarske za registracijo imena „Tuzséri alma“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Madžarske za registracijo imena „Tuzséri alma“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Tuzséri alma“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Tuzséri alma“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Tuzséri alma“ (ZOP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 102, 24.3.2021, str. 21.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1260

z dne 26. julija 2021

o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Pera Mantovana“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Pera Mantovana“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 134/98 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Pera Mantovana“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 134/98 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Pera Montovana“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2021

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 134/98 z dne 20. januarja 1998 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 1107/96 o registraciji geografskih označb in geografskega porekla po postopku iz člena 17 Uredbe (EGS) št. 2081/92 (UL L 15, 21.1.1998, str. 6).

2

(3)  
  UL C 93, 19.3.2021, str. 39.

3

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1261

z dne 26. julija 2021

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Olio di Roma“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Olio di Roma“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Olio di Roma“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Olio di Roma“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Olio di Roma“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Olio di Roma“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni Uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2021.

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL L 112, 30.4.2004, str. 12.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/29

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1262

z dne 26. julija 2021

o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo („Iaşi“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je preučila vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Iaşi“, ki jo je Romunija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je preučila vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Iaşi“, ki jo je Romunija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | Komisija je vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije, kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije, kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (2).

| (3) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (4) | Spremembe specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Spremembe specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije proizvoda, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Iaşi“ (ZOP), se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL C 93, 19.3.2021, str. 68.

2

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1263

z dne 26. julija 2021

o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime („Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 97(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija preučila vlogo Hrvaške za registracijo imena „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ in jo objavila v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 97(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija preučila vlogo Hrvaške za registracijo imena „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ in jo objavila v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (3) | V skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 bi bilo treba ime „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ zaščititi in vnesti v register iz člena 104 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 bi bilo treba ime „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ zaščititi in vnesti v register iz člena 104 navedene uredbe.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ (ZOP) se zaščiti.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2021

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL C 36, 2.2.2021, str. 22.

2

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1264

z dne 26. julija 2021

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo („Coteaux du Libron“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogami za zaščito označb porekla, geografskih označb in tradicionalnih izrazov v vinskem sektorju, postopkom ugovora, omejitvami uporabe, spremembami specifikacij proizvoda, preklicem zaščite ter označevanjem in predstavitvijo (1) ter zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je preučila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Coteaux du Libron“, ki jo je Francija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Ta sprememba vključuje spremembo imena „Coteaux du Libron“ v „Coteaux de Béziers“. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je preučila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Coteaux du Libron“, ki jo je Francija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Ta sprememba vključuje spremembo imena „Coteaux du Libron“ v „Coteaux de Béziers“.

| (2) | Komisija je objavila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda v Uradnem listu Evropske unije, kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je objavila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda v Uradnem listu Evropske unije, kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (2).

| (3) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (4) | Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 v povezavi s členom 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(4)

Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 v povezavi s členom 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Coteaux du Libron“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2021

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

(2)  
  UL C 412, 30.11.2020, str. 18.

2

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1265

z dne 26. julija 2021

o registraciji geografske označbe žgane pijače v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta („Bayerischer Bärwurz“)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008 (1) in zlasti člena 30(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) preučila zahtevo Nemčije z dne 7. junija 2019 za registracijo geografske označbe „Bayerischer Bärwurz“. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) preučila zahtevo Nemčije z dne 7. junija 2019 za registracijo geografske označbe „Bayerischer Bärwurz“.

| (2) | Uredba (EU) 2019/787, ki nadomešča Uredbo (ES) št. 110/2008, je začela veljati 25. maja 2019. V skladu s členom 49(1) navedene uredbe se poglavje III Uredbe (ES) št. 110/2008 o geografskih označbah razveljavi z učinkom od 8. junija 2019. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2019/787, ki nadomešča Uredbo (ES) št. 110/2008, je začela veljati 25. maja 2019. V skladu s členom 49(1) navedene uredbe se poglavje III Uredbe (ES) št. 110/2008 o geografskih označbah razveljavi z učinkom od 8. junija 2019.

| (3) | Ker je Komisija ugotovila, da je zahteva skladna z Uredbo (ES) št. 110/2008, je glavne specifikacije tehnične dokumentacije v skladu s členom 17(6) navedene uredbe in prvim pododstavkom člena 50(4) Uredbe (EU) 2019/787 objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(3)

Ker je Komisija ugotovila, da je zahteva skladna z Uredbo (ES) št. 110/2008, je glavne specifikacije tehnične dokumentacije v skladu s členom 17(6) navedene uredbe in prvim pododstavkom člena 50(4) Uredbe (EU) 2019/787 objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (4) | Komisija v skladu s členom 27(1) Uredbe (EU) 2019/787 ni prejela nobenega obvestila o ugovoru. |
| --- | --- |

(4)

Komisija v skladu s členom 27(1) Uredbe (EU) 2019/787 ni prejela nobenega obvestila o ugovoru.

| (5) | Zato bi bilo treba ime „Bayerischer Bärwurz“ registrirati kot geografsko označbo – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba ime „Bayerischer Bärwurz“ registrirati kot geografsko označbo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Geografska označba „Bayerischer Bärwurz“ se registrira. Ta uredba v skladu s členom 30(4) Uredbe (EU) 2019/787 imenu „Bayerischer Bärwurz“ zagotovi zaščito iz člena 21 Uredbe (EU) 2019/787.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 130, 17.5.2019, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (UL L 39, 13.2.2008, str. 16).

2

(3)  
  UL C 129, 13.4.2021, str. 26.

3

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1266

z dne 29. julija 2021

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 599/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 0 EUR do 198 EUR na tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824 90 97 87), s poreklom iz Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA ali zadevna država). Za protidampinško dajatev, uvedeno z navedeno uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotni ukrepi. Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 599/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 0 EUR do 198 EUR na tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824 90 97 87), s poreklom iz Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA ali zadevna država). Za protidampinško dajatev, uvedeno z navedeno uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotni ukrepi. Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava.

2

| (2) | Svet je z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 444/2011 (3) po preiskavi proti izogibanju dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 599/2009, razširil na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville, in Rothsay Biodiesel, Guelph, obe s sedežem v Ontariu v Kanadi. Z isto uredbo je dokončno protidampinško dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 599/2009, razširil tudi na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 444/2011 (3) po preiskavi proti izogibanju dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 599/2009, razširil na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville, in Rothsay Biodiesel, Guelph, obe s sedežem v Ontariu v Kanadi. Z isto uredbo je dokončno protidampinško dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 599/2009, razširil tudi na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA.

3

| (3) | Evropska komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1518 (4) po pregledu zaradi izteka ukrepov (v nadaljnjem besedilu: prejšnji pregled zaradi izteka ukrepov) ponovno uvedla dokončne protidampinške ukrepe za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(3)

Evropska komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1518 (4) po pregledu zaradi izteka ukrepov (v nadaljnjem besedilu: prejšnji pregled zaradi izteka ukrepov) ponovno uvedla dokončne protidampinške ukrepe za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA.

4

| (4) | Poleg tega je bila z Uredbo (EU) 2015/1518, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/676 (5), dokončna protidampinška dajatev tudi razširjena na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajajo družba BIOX Corporation, Oakville, in družba Rothsay Biodiesel, Guelph, obe s sedežem v Ontariu v Kanadi, ter družba DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Z isto uredbo je Evropska komisija dokončno protidampinško dajatev razširila tudi na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je bila z Uredbo (EU) 2015/1518, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/676 (5), dokončna protidampinška dajatev tudi razširjena na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajajo družba BIOX Corporation, Oakville, in družba Rothsay Biodiesel, Guelph, obe s sedežem v Ontariu v Kanadi, ter družba DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Z isto uredbo je Evropska komisija dokončno protidampinško dajatev razširila tudi na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA.

5

| (5) | Zdaj veljavne protidampinške dajatve so fiksni zneski, ki znašajo od 0 EUR na tono do 198 EUR na tono na uvoz od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, 115,6 EUR na tono na uvoz iz nevzorčenih sodelujočih družb in 172,2 EUR na tono za uvoz iz vseh drugih družb. |
| --- | --- |

(5)

Zdaj veljavne protidampinške dajatve so fiksni zneski, ki znašajo od 0 EUR na tono do 198 EUR na tono na uvoz od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, 115,6 EUR na tono na uvoz iz nevzorčenih sodelujočih družb in 172,2 EUR na tono za uvoz iz vseh drugih družb.

| (6) | Poleg tega je bila Uredba (EU) 2015/1518 spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1598 (6), tako da je bilo družbam, ki v obdobju prvotne preiskave niso izvažale biodizla, omogočeno, da zahtevajo pregled, ali zanje lahko velja stopnja dajatve, uvedena za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je bila Uredba (EU) 2015/1518 spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1598 (6), tako da je bilo družbam, ki v obdobju prvotne preiskave niso izvažale biodizla, omogočeno, da zahtevajo pregled, ali zanje lahko velja stopnja dajatve, uvedena za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec.

6

| (7) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1121 (7) je bila Uredba (EU) 2015/1518 na podlagi zahtevka za status novega proizvajalca izvoznika spremenjena tako, da je bila v Prilogo I dodana ameriška družba Organic Technologies, Coshocton (Ohio), za katero zato velja tehtana povprečna dajatev v višini 115,6 EUR na tono, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec. |
| --- | --- |

(7)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1121 (7) je bila Uredba (EU) 2015/1518 na podlagi zahtevka za status novega proizvajalca izvoznika spremenjena tako, da je bila v Prilogo I dodana ameriška družba Organic Technologies, Coshocton (Ohio), za katero zato velja tehtana povprečna dajatev v višini 115,6 EUR na tono, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec.

7

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

| (8) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (8) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (8) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

8

| (9) | Zahtevek za pregled je 11. junija 2020 vložil Evropski odbor za biodizel (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in ponovitev škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zahtevek za pregled je 11. junija 2020 vložil Evropski odbor za biodizel (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in ponovitev škode za industrijo Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

| (10) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 14. septembra 2020 začela pregled zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 14. septembra 2020 začela pregled zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

9

| (11) | Istega dne je Komisija začela ločen pregled zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA (10). |
| --- | --- |

(11)

Istega dne je Komisija začela ločen pregled zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA (10).

10

| (12) | Kanadska vlada je podala pripombe v zvezi s tem začetkom in navedla, da bi bilo treba v primeru ohranitve ukrepov ohraniti izvzetje, odobreno trem kanadskim proizvajalcem biodizla. Izvzetje je bilo ohranjeno v členu 2 te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Kanadska vlada je podala pripombe v zvezi s tem začetkom in navedla, da bi bilo treba v primeru ohranitve ukrepov ohraniti izvzetje, odobreno trem kanadskim proizvajalcem biodizla. Izvzetje je bilo ohranjeno v členu 2 te uredbe.

1.4   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (13) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga zajema obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, zajema obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga zajema obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, zajema obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.5   Izstop Združenega kraljestva iz EU

Izstop Združenega kraljestva iz EU

| (14) | Ta zadeva se je začela 14. septembra 2020, tj. v prehodnem obdobju, dogovorjenem med Združenim kraljestvom in EU, v katerem je za Združeno kraljestvo še naprej veljalo pravo Unije. To obdobje se je končalo 31. decembra 2020. Posledično družbe in združenja iz Združenega kraljestva od 1. januarja 2021 ne izpolnjujejo več pogojev za zainteresirane strani v tem postopku. |
| --- | --- |

(14)

Ta zadeva se je začela 14. septembra 2020, tj. v prehodnem obdobju, dogovorjenem med Združenim kraljestvom in EU, v katerem je za Združeno kraljestvo še naprej veljalo pravo Unije. To obdobje se je končalo 31. decembra 2020. Posledično družbe in združenja iz Združenega kraljestva od 1. januarja 2021 ne izpolnjujejo več pogojev za zainteresirane strani v tem postopku.

| (15) | Komisija je 15. januarja 2021 z obvestilom k spisu (11) gospodarske subjekte iz Združenega kraljestva, ki so menili, da bodo še vedno izpolnjevali pogoje za zainteresirane strani, pozvala, naj se ji javijo. Družbi BP OIL International Limited in Argent Energy sta zaprosili, naj se še naprej štejeta za zainteresirani strani, pri čemer jima je bila ta pravica odobrena na podlagi predloženih dokazov. Zlasti sta obe družbi zagotovili dokaz o obstoju povezanih subjektov v zadevni skupini, ki je dejavna na trgu Unije. Po drugi strani je bila matična družba Valero Energy Limited iz Združenega kraljestva nadomeščena z njenim irskim odvisnim podjetjem Valero Energy Limited Ireland, saj je slednje podjetje dejavno na trgu Unije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 15. januarja 2021 z obvestilom k spisu (11) gospodarske subjekte iz Združenega kraljestva, ki so menili, da bodo še vedno izpolnjevali pogoje za zainteresirane strani, pozvala, naj se ji javijo. Družbi BP OIL International Limited in Argent Energy sta zaprosili, naj se še naprej štejeta za zainteresirani strani, pri čemer jima je bila ta pravica odobrena na podlagi predloženih dokazov. Zlasti sta obe družbi zagotovili dokaz o obstoju povezanih subjektov v zadevni skupini, ki je dejavna na trgu Unije. Po drugi strani je bila matična družba Valero Energy Limited iz Združenega kraljestva nadomeščena z njenim irskim odvisnim podjetjem Valero Energy Limited Ireland, saj je slednje podjetje dejavno na trgu Unije.

11

1.6   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (16) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in jih povabila k sodelovanju.

| (17) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Prejetih ni bilo nobenih zahtev za zaslišanje. |
| --- | --- |

(17)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Prejetih ni bilo nobenih zahtev za zaslišanje.

1.7   Vzorčenje

Vzorčenje

| (18) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.7.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (19) | Komisija je 14. septembra 2020 zainteresirane strani obvestila o začasnem vzorcu proizvajalcev Unije v skladu z oddelkom 5.4 obvestila o začetku. Vzorec je izbrala na podlagi velikosti proizvodnje in obsega prodaje podobnega izdelka v letu 2019 ter geografske lokacije proizvajalcev podobnega izdelka. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 17,5 % ocenjenega celotnega obsega proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, vzorec pa je zagotavljal tudi dobro geografsko razpršenost. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. V roku sedmih dni od obvestila o začasnem vzorcu proizvajalcev Unije ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je 14. septembra 2020 zainteresirane strani obvestila o začasnem vzorcu proizvajalcev Unije v skladu z oddelkom 5.4 obvestila o začetku. Vzorec je izbrala na podlagi velikosti proizvodnje in obsega prodaje podobnega izdelka v letu 2019 ter geografske lokacije proizvajalcev podobnega izdelka. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 17,5 % ocenjenega celotnega obsega proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, vzorec pa je zagotavljal tudi dobro geografsko razpršenost. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. V roku sedmih dni od obvestila o začasnem vzorcu proizvajalcev Unije ni prejela nobenih pripomb.

1.7.2   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (20) | Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (21) | Zahtevane informacije je predložil samo en nepovezani uvoznik, družba Shell Trading Rotterdam BV, zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(21)

Zahtevane informacije je predložil samo en nepovezani uvoznik, družba Shell Trading Rotterdam BV, zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.7.3   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov

| (22) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe zadevne države pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi. |
| --- | --- |

(22)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe zadevne države pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.

| (23) | Ob začetku je bil izvod vprašalnika na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino. |
| --- | --- |

(23)

Ob začetku je bil izvod vprašalnika na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino.

| (24) | Javili so se trije proizvajalci izvozniki iz ZDA in izrazili pripravljenost za sodelovanje s Komisijo pri preiskavi. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. V skladu s tem so bile vse tri družbe, ki so se javile, pozvane, naj izpolnijo vprašalnik in ga v določenem roku pošljejo Komisiji. |
| --- | --- |

(24)

Javili so se trije proizvajalci izvozniki iz ZDA in izrazili pripravljenost za sodelovanje s Komisijo pri preiskavi. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. V skladu s tem so bile vse tri družbe, ki so se javile, pozvane, naj izpolnijo vprašalnik in ga v določenem roku pošljejo Komisiji.

1.8   Nesodelovanje zadevne države

Nesodelovanje zadevne države

| (25) | Ena od teh treh družb je 15. oktobra 2020 Komisijo po elektronski pošti obvestila, da ne bo več sodelovala. Poleg tega nobena od drugih dveh družb ni izpolnila vprašalnika in s tem predložila zahtevanih informacij v zahtevanem roku. |
| --- | --- |

(25)

Ena od teh treh družb je 15. oktobra 2020 Komisijo po elektronski pošti obvestila, da ne bo več sodelovala. Poleg tega nobena od drugih dveh družb ni izpolnila vprašalnika in s tem predložila zahtevanih informacij v zahtevanem roku.

| (26) | Komisija je 10. novembra 2020 poslala dopis, s katerim je vse tri družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 18 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve preiskave temeljile na razpoložljivih dejstvih. O tej nameri je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 17. november 2020. Prejela ni nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je 10. novembra 2020 poslala dopis, s katerim je vse tri družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 18 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve preiskave temeljile na razpoložljivih dejstvih. O tej nameri je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 17. november 2020. Prejela ni nobenih pripomb.

| (27) | Ker nobeden od treh proizvajalcev izvoznikov iz ZDA ni sodeloval v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov, je bilo sklenjeno, da se uporabijo določbe člena 18 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve temeljile na razpoložljivih dejstvih. |
| --- | --- |

(27)

Ker nobeden od treh proizvajalcev izvoznikov iz ZDA ni sodeloval v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov, je bilo sklenjeno, da se uporabijo določbe člena 18 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve temeljile na razpoložljivih dejstvih.

1.9   Vprašalniki

Vprašalniki

| (28) | Ob začetku je bil izvod vprašalnika na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino. |
| --- | --- |

(28)

Ob začetku je bil izvod vprašalnika na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino.

| (29) | Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije in en nepovezan uvoznik Unije. |
| --- | --- |

(29)

Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije in en nepovezan uvoznik Unije.

1.10   Preverjanje

Preverjanje

| (30) | Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah in različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve v skladu z obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (12). Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani: | proizvajalci Unije:








  — | SAIPOL Bu Diester, Francija, |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah in različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve v skladu z obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (12). Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani:

12

proizvajalci Unije:

proizvajalci Unije:

—

SAIPOL Bu Diester, Francija,

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Španija, |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Španija,

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Nemčija, |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Nemčija,

| | uvoznik:








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemska. |
| --- | --- | --- |

uvoznik:

uvoznik:

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemska.

1.11   Razkritje

Razkritje

| (31) | Komisija je 21. maja 2021 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je 21. maja 2021 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

| (32) | Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (33) | Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, in sicer monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(33)

Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, in sicer monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (34) | Biodizel je obnovljivo gorivo, proizvedeno iz različnejših surovin, tj. rastlinskih olj, kot so repično olje, sojino olje, palmovo olje in uporabljena olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase. |
| --- | --- |

(34)

Biodizel je obnovljivo gorivo, proizvedeno iz različnejših surovin, tj. rastlinskih olj, kot so repično olje, sojino olje, palmovo olje in uporabljena olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase.

| (35) | Biodizel se uporablja v prometnem sektorju, večinoma mešan z mineralnim dizelskim gorivom (tj. naftnim/konvencionalnim dizelskim gorivom) in zelo malo v čisti obliki (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodizel se uporablja v prometnem sektorju, večinoma mešan z mineralnim dizelskim gorivom (tj. naftnim/konvencionalnim dizelskim gorivom) in zelo malo v čisti obliki (B100).

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (36) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu ZDA, ter |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu ZDA, ter

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (37) | Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (38) | Švedska družba Preem AB in družba Valero Energy Ltd Ireland, proizvajalki goriva in kot taki uporabnici zadevnega izdelka, sta trdili, da sta biodizel iz metil estra maščobnih kislin (FAME) in biodizel iz rastlinskega olja, obdelanega z vodikom (HVO), dve različni vrsti biodizla in da bi bilo treba HVO izključiti iz sedanjega obsega izdelka. V uredbi o uvedbi začasnih ukrepov iz leta 2009 (13) so se vse vrste biodizla in mešanice biodizla štele za biodizelsko gorivo. FAME in HVO se lahko mešata z dizelskim gorivom, pri čemer je končna uporaba izdelka kljub nekaterim različnim fizikalnim lastnostim enaka, oba izdelka pa proizvaja industrija Unije. Poleg tega je bilo v pritožbi v prvotni preiskavi izrecno opredeljeno, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz HVO, del zadevnega izdelka, te trditve pa takrat ni izpodbijala nobena stran. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(38)

Švedska družba Preem AB in družba Valero Energy Ltd Ireland, proizvajalki goriva in kot taki uporabnici zadevnega izdelka, sta trdili, da sta biodizel iz metil estra maščobnih kislin (FAME) in biodizel iz rastlinskega olja, obdelanega z vodikom (HVO), dve različni vrsti biodizla in da bi bilo treba HVO izključiti iz sedanjega obsega izdelka. V uredbi o uvedbi začasnih ukrepov iz leta 2009 (13) so se vse vrste biodizla in mešanice biodizla štele za biodizelsko gorivo. FAME in HVO se lahko mešata z dizelskim gorivom, pri čemer je končna uporaba izdelka kljub nekaterim različnim fizikalnim lastnostim enaka, oba izdelka pa proizvaja industrija Unije. Poleg tega je bilo v pritožbi v prvotni preiskavi izrecno opredeljeno, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz HVO, del zadevnega izdelka, te trditve pa takrat ni izpodbijala nobena stran. Trditev je bila zato zavrnjena.

13

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (39) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

3.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (40) | Zaradi nesodelovanja, kot je pojasnjeno v zgornjih uvodnih izjavah 25 do 27, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA. |
| --- | --- |

(40)

Zaradi nesodelovanja, kot je pojasnjeno v zgornjih uvodnih izjavah 25 do 27, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA.

| (41) | Zato so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov in nadaljnje podatke, ki jih je predložil vložnik, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) ter spletišči uprave ZDA za energetske informacije in ameriškega ministrstva za kmetijstvo. |
| --- | --- |

(41)

Zato so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov in nadaljnje podatke, ki jih je predložil vložnik, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) ter spletišči uprave ZDA za energetske informacije in ameriškega ministrstva za kmetijstvo.

3.2   Nadaljevanje dampinga

Nadaljevanje dampinga

| (42) | Po uvedbi ukrepov leta 2009 se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od leta 2013 zmanjšal na skoraj nič. V OPP (od 1. julija 2019 do 30. junija 2020) je bilo iz ZDA na primer uvoženih približno 156 ton. Ta količina predstavlja samo 0,04 % celotnega izvoza ZDA in še manjši delež potrošnje Unije. V skladu z navedenim je Komisija sklenila, da te majhne količine ne zagotavljajo zadostne podlage za nadaljevanje analize dampinga. Komisija se je zato pri preiskavi osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(42)

Po uvedbi ukrepov leta 2009 se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od leta 2013 zmanjšal na skoraj nič. V OPP (od 1. julija 2019 do 30. junija 2020) je bilo iz ZDA na primer uvoženih približno 156 ton. Ta količina predstavlja samo 0,04 % celotnega izvoza ZDA in še manjši delež potrošnje Unije. V skladu z navedenim je Komisija sklenila, da te majhne količine ne zagotavljajo zadostne podlage za nadaljevanje analize dampinga. Komisija se je zato pri preiskavi osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka ukrepov.

3.3   Ponovitev dampinga

Ponovitev dampinga

| (43) | Komisija je analizirala, ali je verjetno, da se bo damping v primeru izteka ukrepov ponovil. Analizirani so bili predvsem naslednji elementi: razmerje med cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v ZDA, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v ZDA, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji, neizkoriščene zmogljivosti ter prakse izogibanja in absorpcije. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je analizirala, ali je verjetno, da se bo damping v primeru izteka ukrepov ponovil. Analizirani so bili predvsem naslednji elementi: razmerje med cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v ZDA, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v ZDA, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji, neizkoriščene zmogljivosti ter prakse izogibanja in absorpcije.

3.3.1   Primerjava med cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v ZDA

Primerjava med cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in cenami izdelka, ki se proizvaja in prodaja v ZDA

| (44) | Službe Komisije so za izračun domače prodajne cene biodizla v ZDA v OPP uporabile dva vira informacij: (i) informacije ameriškega ministrstva za kmetijstvo in (ii) informacije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(44)

Službe Komisije so za izračun domače prodajne cene biodizla v ZDA v OPP uporabile dva vira informacij: (i) informacije ameriškega ministrstva za kmetijstvo in (ii) informacije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov.

| (45) | V zvezi z OPP so informacije, ki jih je predložilo ameriško ministrstvo za kmetijstvo, pokazale domačo prodajno ceno franko tovarna 909,05 USD na tono. V skladu s povprečnim menjalnim tečajem v OPP (1 EUR = 1,105 USD) ta znesek ustreza domači prodajni ceni ZDA v višini 822,31 EUR na tono. To je podobno informacijam iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov, v katerem je navedena domača prodajna cena 918,06 USD (820 EUR) na tono. Komisija je menila, da je primerno upoštevati domačo ceno ZDA, kot je bila določena (822,31 EUR) za analizo ponovitve. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z OPP so informacije, ki jih je predložilo ameriško ministrstvo za kmetijstvo, pokazale domačo prodajno ceno franko tovarna 909,05 USD na tono. V skladu s povprečnim menjalnim tečajem v OPP (1 EUR = 1,105 USD) ta znesek ustreza domači prodajni ceni ZDA v višini 822,31 EUR na tono. To je podobno informacijam iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov, v katerem je navedena domača prodajna cena 918,06 USD (820 EUR) na tono. Komisija je menila, da je primerno upoštevati domačo ceno ZDA, kot je bila določena (822,31 EUR) za analizo ponovitve.

| (46) | Povprečna cena biodizla franko tovarna, ki so ga proizvajalci Unije prodajali v Uniji v OPP, je bila 771 EUR na tono, kot je prikazano v spodnji preglednici 1. |
| --- | --- |

(46)

Povprečna cena biodizla franko tovarna, ki so ga proizvajalci Unije prodajali v Uniji v OPP, je bila 771 EUR na tono, kot je prikazano v spodnji preglednici 1.

| (47) | Če želijo proizvajalci ZDA ponovno vstopiti na trg Unije, bi morali izdelek prodajati po ceni, ki je podobna 771 EUR na tono ali nižja. Njihova končna cena bi morala vključevati tudi stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja ter obstoječo carino (6,5 %), ki velja za biodizel. Po podatkih, pridobljenih med preiskavo, bi to znašalo približno 92 EUR na tono. Komisija je ta znesek utemeljila na znesku (a) prevoza in tovora, kot ga je izračunal vložnik, in (b) carine (6,5 %), ki se uporablja za uvozno ceno biodizla iz ZDA, kot ga je izračunala Komisija po proučitvi javno dostopnih informacij, kot je Global Trade Atlas (GTA), ter ga zaokrožila na 106 EUR, da zajema tudi nekatere dodatne stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(47)

Če želijo proizvajalci ZDA ponovno vstopiti na trg Unije, bi morali izdelek prodajati po ceni, ki je podobna 771 EUR na tono ali nižja. Njihova končna cena bi morala vključevati tudi stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja ter obstoječo carino (6,5 %), ki velja za biodizel. Po podatkih, pridobljenih med preiskavo, bi to znašalo približno 92 EUR na tono. Komisija je ta znesek utemeljila na znesku (a) prevoza in tovora, kot ga je izračunal vložnik, in (b) carine (6,5 %), ki se uporablja za uvozno ceno biodizla iz ZDA, kot ga je izračunala Komisija po proučitvi javno dostopnih informacij, kot je Global Trade Atlas (GTA), ter ga zaokrožila na 106 EUR, da zajema tudi nekatere dodatne stroške po uvozu.

| (48) | Če bi proizvajalci ZDA ponovno začeli izvažati v Unijo po konkurenčnih cenah, bi to najverjetneje morali storiti po ceni franko tovarna, nižji od 665 EUR na tono, ki bi bila nižja od njihove domače prodajne cene v ZDA, in torej po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(48)

Če bi proizvajalci ZDA ponovno začeli izvažati v Unijo po konkurenčnih cenah, bi to najverjetneje morali storiti po ceni franko tovarna, nižji od 665 EUR na tono, ki bi bila nižja od njihove domače prodajne cene v ZDA, in torej po dampinških cenah.

3.3.2   Primerjava med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v ZDA

Primerjava med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v ZDA

| (49) | Komisija je nadalje analizirala cenovni vzorec izvoza biodizla iz ZDA v tretje države v OPP. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je nadalje analizirala cenovni vzorec izvoza biodizla iz ZDA v tretje države v OPP.

| (50) | Proučila je javno dostopne informacije, kot je Global Trade Atlas GTA, ter pridobila količine in vrednosti izvoza biodizla pod oznako HS 3826 00 za OPP. Izvozne količine (v tonah) v vse države (vključno z EU) znašajo 389 075 ton, od katerih je bilo v Unijo izvoženih 14 ton. |
| --- | --- |

(50)

Proučila je javno dostopne informacije, kot je Global Trade Atlas GTA, ter pridobila količine in vrednosti izvoza biodizla pod oznako HS 3826 00 za OPP. Izvozne količine (v tonah) v vse države (vključno z EU) znašajo 389 075 ton, od katerih je bilo v Unijo izvoženih 14 ton.

| (51) | V spodnji preglednici je navedena primerjava povprečnih prodajnih cen v ameriških dolarjih na tono, ustrezno prilagojena na ceno franko tovarna (z odbitkom 82,52 USD na tono za notranji tovorni promet, kot je navedeno v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov), s povprečno domačo ceno v ZDA za šest držav (zunaj EU), v katere so ZDA izvozile več kot 0,1 % svojega celotnega izvoza v OPP.

  Preglednica 1


  Obseg izvoza ZDA in izvozne cene v OPP











  Namembne države | Izvozne količine (v tonah) | Delež izvoza v vse države | Povprečna cena franko tovarna (v USD) na tono | Povprečna cena franko tovarna (v EUR) na tono | Povprečna domača cena franko tovarna (v EUR) na tono v ZDA (glej uvodno izjavo 45) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 | 822,31 |
| Kitajska | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 | 822,31 |
| Norveška | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 | 822,31 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 | 822,31 |
| Mehika | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 | 822,31 |
| Južna Koreja | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 | 822,31 |
| Vir: GTA |

(51)

V spodnji preglednici je navedena primerjava povprečnih prodajnih cen v ameriških dolarjih na tono, ustrezno prilagojena na ceno franko tovarna (z odbitkom 82,52 USD na tono za notranji tovorni promet, kot je navedeno v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov), s povprečno domačo ceno v ZDA za šest držav (zunaj EU), v katere so ZDA izvozile več kot 0,1 % svojega celotnega izvoza v OPP.

Preglednica 1

Preglednica 1

Obseg izvoza ZDA in izvozne cene v OPP

Obseg izvoza ZDA in izvozne cene v OPP

Namembne države

Izvozne količine (v tonah)

Delež izvoza v vse države

Povprečna cena franko tovarna (v USD) na tono

Povprečna cena franko tovarna (v EUR) na tono

Povprečna domača cena franko tovarna (v EUR) na tono v ZDA (glej uvodno izjavo 45)

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

822,31

Kitajska

12 363

3,2

316,49

286,29

822,31

Norveška

3 500

0,9

862,48

780,18

822,31

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

822,31

Mehika

1 204

0,3

661,23

598,13

822,31

Južna Koreja

475

0,1

363,15

328,49

822,31

Vir: GTA

Vir

| (52) | Iz preglednice je razvidno, da proizvajalci ZDA v vseh šestih državah izvoznicah prodajajo po cenah, ki so od 5 % do 65 % nižje od njihovih domačih prodajnih cen. Poleg tega se izvozne cene med različnimi državami, v katere so ZDA v OPP najbolj izvažale, močno razlikujejo. |
| --- | --- |

(52)

Iz preglednice je razvidno, da proizvajalci ZDA v vseh šestih državah izvoznicah prodajajo po cenah, ki so od 5 % do 65 % nižje od njihovih domačih prodajnih cen. Poleg tega se izvozne cene med različnimi državami, v katere so ZDA v OPP najbolj izvažale, močno razlikujejo.

| (53) | Iz nje je razvidno tudi, da so najvišje povprečne izvozne cene cene za države, kot sta Kanada in Norveška, v katere ZDA prodajo 92 % svojega celotnega izvoza. V zvezi s tem je v zahtevku navedeno, da je dražji „[...] biodizel, izvožen v Kanado, izdelan iz posebnih vrst surovin, ki so odpornejše proti nizkim temperaturam, kot je kanola, ali tudi HVO, ki ima odlične lastnosti v zvezi z mrazom [...]“. Zato je te višje povprečne izvozne cene za ti dve državi mogoče pojasniti z višjo neto ceno surovin (na primer za kanolo). |
| --- | --- |

(53)

Iz nje je razvidno tudi, da so najvišje povprečne izvozne cene cene za države, kot sta Kanada in Norveška, v katere ZDA prodajo 92 % svojega celotnega izvoza. V zvezi s tem je v zahtevku navedeno, da je dražji „[...] biodizel, izvožen v Kanado, izdelan iz posebnih vrst surovin, ki so odpornejše proti nizkim temperaturam, kot je kanola, ali tudi HVO, ki ima odlične lastnosti v zvezi z mrazom [...]“. Zato je te višje povprečne izvozne cene za ti dve državi mogoče pojasniti z višjo neto ceno surovin (na primer za kanolo).

3.3.3   Primerjava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji

Primerjava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji

| (54) | Trg EU je privlačen trg za izvoz biodizla ZDA. Na podlagi podatkovne zbirke GTA iz zgornje uvodne izjave 49 je bila enostavna povprečna izvozna cena za vse namembne kraje v OPP (glej spodnjo uvodno izjavo 55) izračunana naknadno ob upoštevanju naslednjih elementov:






  — | zaradi velikih razlik v izvoznih cenah ZDA (kot je prikazano tudi v preglednici v uvodni izjavi 51) je Komisija iz tega izračuna izključila vse države, ki v ZDA predstavljajo delež, manjši od 0,1 % njihovega celotnega obsega prodaje, ki so ga izvozile v OPP. Skupno je bilo šest držav (razen EU), katerih delež je presegal 0,1 % celotnega obsega izvoza ZDA, kot je določeno v preglednici iz uvodne izjave 51; |
| --- | --- | --- |

(54)

Trg EU je privlačen trg za izvoz biodizla ZDA. Na podlagi podatkovne zbirke GTA iz zgornje uvodne izjave 49 je bila enostavna povprečna izvozna cena za vse namembne kraje v OPP (glej spodnjo uvodno izjavo 55) izračunana naknadno ob upoštevanju naslednjih elementov:

—

zaradi velikih razlik v izvoznih cenah ZDA (kot je prikazano tudi v preglednici v uvodni izjavi 51) je Komisija iz tega izračuna izključila vse države, ki v ZDA predstavljajo delež, manjši od 0,1 % njihovega celotnega obsega prodaje, ki so ga izvozile v OPP. Skupno je bilo šest držav (razen EU), katerih delež je presegal 0,1 % celotnega obsega izvoza ZDA, kot je določeno v preglednici iz uvodne izjave 51;

| — | iz iste preglednice je razvidno tudi, da so najvišje povprečne izvozne cene cene za države, kot sta Kanada in Norveška, v katere ZDA prodajo 92 % svojega celotnega izvoza. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 53, so te višje izvozne cene posledica višje neto cene surovin (na primer za kanolo); |
| --- | --- |

—

iz iste preglednice je razvidno tudi, da so najvišje povprečne izvozne cene cene za države, kot sta Kanada in Norveška, v katere ZDA prodajo 92 % svojega celotnega izvoza. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 53, so te višje izvozne cene posledica višje neto cene surovin (na primer za kanolo);

| — | izvoz biodizla v EU bo zaradi različnih podnebnih razmer v EU predvsem mešanica različnih vrst biodizla. V severni Evropi se bo uporabljal predvsem biodizel, ki je bolje odporen proti nizkim temperaturam; |
| --- | --- |

—

izvoz biodizla v EU bo zaradi različnih podnebnih razmer v EU predvsem mešanica različnih vrst biodizla. V severni Evropi se bo uporabljal predvsem biodizel, ki je bolje odporen proti nizkim temperaturam;

| — | zato je izračun enostavne povprečne izvozne cene za namene sedanje ocene poštena predstavitev povprečne cene, ki bi se ugotovila na trgu Unije, ter preprečuje, da bi se izvozu v Kanado in Norveško pripisala nesorazmerna teža glede na mešanico vrst biodizla, ki bi se verjetno izvažale v Unijo, kjer se podnebne razmere med državami članicami zelo razlikujejo. |
| --- | --- |

—

zato je izračun enostavne povprečne izvozne cene za namene sedanje ocene poštena predstavitev povprečne cene, ki bi se ugotovila na trgu Unije, ter preprečuje, da bi se izvozu v Kanado in Norveško pripisala nesorazmerna teža glede na mešanico vrst biodizla, ki bi se verjetno izvažale v Unijo, kjer se podnebne razmere med državami članicami zelo razlikujejo.

| (55) | Komisija je ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih elementov izračunala povprečno izvozno ceno, ki znaša 682 USD na tono (617 EUR). Ta povprečna izvozna cena v višini 617 EUR je cena FOB, ki ji je treba prišteti stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja, da bi dobili ceno CIF. Ti stroški so bili v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov ocenjeni na približno 52 USD na tono (47 EUR). |
| --- | --- |

(55)

Komisija je ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih elementov izračunala povprečno izvozno ceno, ki znaša 682 USD na tono (617 EUR). Ta povprečna izvozna cena v višini 617 EUR je cena FOB, ki ji je treba prišteti stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja, da bi dobili ceno CIF. Ti stroški so bili v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov ocenjeni na približno 52 USD na tono (47 EUR).

| (56) | Komisija meni, da je 47 EUR na tono razumen kazalnik za dodatne stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja za druge namembne kraje. Povprečna izvozna cena ZDA za tretje države je bila torej določena na 617 EUR (FOB), kar je, tudi če se dodajo stroški čezmorskega prevoza in zavarovanja ter obstoječa carina (6,5 %) (skupaj zaokroženi na 104 EUR na tono, da se pokrijejo tudi nekateri dodatni stroški po uvozu) iz ZDA v EU (skupaj približno 721 EUR), precej manj od cene franko tovarna industrije Unije, ki znaša 771 EUR na tono. |
| --- | --- |

(56)

Komisija meni, da je 47 EUR na tono razumen kazalnik za dodatne stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja za druge namembne kraje. Povprečna izvozna cena ZDA za tretje države je bila torej določena na 617 EUR (FOB), kar je, tudi če se dodajo stroški čezmorskega prevoza in zavarovanja ter obstoječa carina (6,5 %) (skupaj zaokroženi na 104 EUR na tono, da se pokrijejo tudi nekateri dodatni stroški po uvozu) iz ZDA v EU (skupaj približno 721 EUR), precej manj od cene franko tovarna industrije Unije, ki znaša 771 EUR na tono.

| (57) | To torej kaže, da bi proizvajalci izvozniki iz ZDA lahko prodajali po ceni, nižji od 771 EUR na tono, da bi prodrli na trg Unije, in da bi to zanje pomenilo spodbudo za preusmeritev dela sedanjega izvoza v tretje države na trg Unije, saj ima privlačnejše cene kot trgi nekaterih drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(57)

To torej kaže, da bi proizvajalci izvozniki iz ZDA lahko prodajali po ceni, nižji od 771 EUR na tono, da bi prodrli na trg Unije, in da bi to zanje pomenilo spodbudo za preusmeritev dela sedanjega izvoza v tretje države na trg Unije, saj ima privlačnejše cene kot trgi nekaterih drugih tretjih držav.

3.3.4   Neizkoriščene zmogljivosti

Neizkoriščene zmogljivosti

| (58) | Zaradi nesodelovanja proizvajalcev ZDA je Komisija določila proizvodno zmogljivost ZDA na podlagi razpoložljivih informacij na spletišču uprave ZDA za energetske informacije. |
| --- | --- |

(58)

Zaradi nesodelovanja proizvajalcev ZDA je Komisija določila proizvodno zmogljivost ZDA na podlagi razpoložljivih informacij na spletišču uprave ZDA za energetske informacije.

| (59) | Proizvajalci biodizla v ZDA morajo navedenemu organu (na letni oziroma mesečni ravni) poročati o obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti ter proizvodnji, vložku, zalogah in prodaji biodizla.
  Na podlagi podatkov uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v OPP znašala 8 412 000 ton. |
| --- | --- |

(59)

Proizvajalci biodizla v ZDA morajo navedenemu organu (na letni oziroma mesečni ravni) poročati o obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti ter proizvodnji, vložku, zalogah in prodaji biodizla.

Na podlagi podatkov uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v OPP znašala 8 412 000 ton.

| (60) | Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 5 718 000 ton (podatki uprave za energetske informacije), kar ustreza 68-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 32-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, tj. približno 2 694 000 ton. Ta znatna neizkoriščena zmogljivost proizvajalcev ZDA pomeni spodbudo za povečanje proizvodnje in prodajo biodizla na trgu Unije po dampinških cenah, zato bi se v primeru izteka ukrepov verjetno uporabila za oskrbo trga Unije. Proizvajalci ZDA lahko namreč zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se zvišala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se znižali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imela znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 18 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(60)

Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 5 718 000 ton (podatki uprave za energetske informacije), kar ustreza 68-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 32-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, tj. približno 2 694 000 ton. Ta znatna neizkoriščena zmogljivost proizvajalcev ZDA pomeni spodbudo za povečanje proizvodnje in prodajo biodizla na trgu Unije po dampinških cenah, zato bi se v primeru izteka ukrepov verjetno uporabila za oskrbo trga Unije. Proizvajalci ZDA lahko namreč zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se zvišala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se znižali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imela znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 18 % potrošnje Unije.

| (61) | Poleg tega je bila v OPP proizvodnja biodizla v ZDA (5 718 000 ton) manjša od potrošnje (5 934 000 ton). Posledično so ZDA uvozile več biodizla, kot so ga izvozile. V OPP je celotni uvoz znašal 629 000 ton, celotni izvoz pa 428 000 ton. A če se razpoložljiva proizvodna zmogljivost ni uporabila za zadostitev domačemu povpraševanju v obravnavanem obdobju, ni verjetno, da se bo navedena razpoložljiva proizvodna zmogljivost v prihodnosti uporabila za isti namen. Proizvodna zmogljivost ZDA, sporočena v OPP (8 412 000 ton, glej prejšnjo uvodno izjavo), je bila znatno večja od domače potrošnje. To pomeni, da bodo proizvajalci ZDA v primeru odprtja priložnosti na izvoznem trgu verjetno uporabili svojo neizkoriščeno zmogljivost za izvoz in ne za domačo potrošnjo. |
| --- | --- |

(61)

Poleg tega je bila v OPP proizvodnja biodizla v ZDA (5 718 000 ton) manjša od potrošnje (5 934 000 ton). Posledično so ZDA uvozile več biodizla, kot so ga izvozile. V OPP je celotni uvoz znašal 629 000 ton, celotni izvoz pa 428 000 ton. A če se razpoložljiva proizvodna zmogljivost ni uporabila za zadostitev domačemu povpraševanju v obravnavanem obdobju, ni verjetno, da se bo navedena razpoložljiva proizvodna zmogljivost v prihodnosti uporabila za isti namen. Proizvodna zmogljivost ZDA, sporočena v OPP (8 412 000 ton, glej prejšnjo uvodno izjavo), je bila znatno večja od domače potrošnje. To pomeni, da bodo proizvajalci ZDA v primeru odprtja priložnosti na izvoznem trgu verjetno uporabili svojo neizkoriščeno zmogljivost za izvoz in ne za domačo potrošnjo.

| (62) | Ni verjetno, da bi se neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v EU. Veliki trgi tretjih držav (Brazilija, Indonezija, Argentina, Kitajska, Tajska) so samozadostni v smislu domače proizvodnje biodizla, zato ZDA doslej kljub svoji neizkoriščeni zmogljivosti v te države niso veliko izvažale. Ni razloga za domnevo, da se bo to v prihodnosti spremenilo. |
| --- | --- |

(62)

Ni verjetno, da bi se neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v EU. Veliki trgi tretjih držav (Brazilija, Indonezija, Argentina, Kitajska, Tajska) so samozadostni v smislu domače proizvodnje biodizla, zato ZDA doslej kljub svoji neizkoriščeni zmogljivosti v te države niso veliko izvažale. Ni razloga za domnevo, da se bo to v prihodnosti spremenilo.

| (63) | Zato je verjetno, da bi proizvajalci ZDA znaten del neizkoriščene zmogljivosti uporabili za dodatno prodajo v EU, ki je zelo privlačen trg, saj je največji na svetu s številnimi spodbudami za potrošnjo biodizla. |
| --- | --- |

(63)

Zato je verjetno, da bi proizvajalci ZDA znaten del neizkoriščene zmogljivosti uporabili za dodatno prodajo v EU, ki je zelo privlačen trg, saj je največji na svetu s številnimi spodbudami za potrošnjo biodizla.

3.3.5   Prakse izogibanja in absorpcije

Prakse izogibanja in absorpcije

| (64) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, je bilo ugotovljeno, da so se nekateri izognili protidampinškim ukrepom, uvedenim leta 2009, s pretovarjanjem prek Kanade in spremembo sestave mešanice. Obstoj takih praks kaže zanimanje nekaterih proizvajalcev ZDA za vstop na trg Unije tudi po uvedbi ukrepov in se zato šteje za znak privlačnosti trga Unije za proizvajalce biodizla iz ZDA. |
| --- | --- |

(64)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, je bilo ugotovljeno, da so se nekateri izognili protidampinškim ukrepom, uvedenim leta 2009, s pretovarjanjem prek Kanade in spremembo sestave mešanice. Obstoj takih praks kaže zanimanje nekaterih proizvajalcev ZDA za vstop na trg Unije tudi po uvedbi ukrepov in se zato šteje za znak privlačnosti trga Unije za proizvajalce biodizla iz ZDA.

3.3.6   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (65) | Trg Unije je zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. Zato bi bil za proizvajalce ZDA zelo prikladen, saj bi lahko v celoti izkoristili svojo neizkoriščeno zmogljivost in nekaj izvoza preusmerili iz drugih manj dobičkonosnih tretjih držav na trg Unije. |
| --- | --- |

(65)

Trg Unije je zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. Zato bi bil za proizvajalce ZDA zelo prikladen, saj bi lahko v celoti izkoristili svojo neizkoriščeno zmogljivost in nekaj izvoza preusmerili iz drugih manj dobičkonosnih tretjih držav na trg Unije.

| (66) | Komisija je na podlagi preglednice iz uvodne izjave 51 sklenila, da proizvajalci ZDA na splošno prodajajo v tretje države po cenah, ki so nižje od njihovih domačih cen. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je na podlagi preglednice iz uvodne izjave 51 sklenila, da proizvajalci ZDA na splošno prodajajo v tretje države po cenah, ki so nižje od njihovih domačih cen.

| (67) | V zvezi s tem je Komisija ob upoštevanju znatne neizkoriščene zmogljivosti industrije ZDA ter privlačnosti trga Unije v smislu velikosti in prodajne cene, zlasti glede na raven cen izvoza ZDA v tretje države, in primerov preteklih praks izogibanja sklenila, da se bo dampinški uvoz iz ZDA v primeru izteka veljavnih ukrepov verjetno ponovil. |
| --- | --- |

(67)

V zvezi s tem je Komisija ob upoštevanju znatne neizkoriščene zmogljivosti industrije ZDA ter privlačnosti trga Unije v smislu velikosti in prodajne cene, zlasti glede na raven cen izvoza ZDA v tretje države, in primerov preteklih praks izogibanja sklenila, da se bo dampinški uvoz iz ZDA v primeru izteka veljavnih ukrepov verjetno ponovil.

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (68) | Glede na podatke, ki jih je predložil vložnik, je podobni izdelek v obravnavanem obdobju proizvajalo 49 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Glede na podatke, ki jih je predložil vložnik, je podobni izdelek v obravnavanem obdobju proizvajalo 49 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (69) | Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 14 milijonov ton. Komisija je to količino določila na podlagi informacij, ki jih je predložila industrija Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 17,5 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(69)

Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 14 milijonov ton. Komisija je to količino določila na podlagi informacij, ki jih je predložila industrija Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 17,5 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (70) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi informacij industrije in podatkovne zbirke Comext o podatkih o uvozu. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi informacij industrije in podatkovne zbirke Comext o podatkih o uvozu.

| (71) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije (v tonah)
   (14) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije (v tonah) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Indeks | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Vir: podatki industrije Unije, Comext |

(71)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Potrošnja Unije (v tonah)
   (14)

Potrošnja Unije (v tonah)

14

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Celotna potrošnja Unije (v tonah)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Indeks

Indeks

100

100

112

112

114

114

122

122

Vir: podatki industrije Unije, Comext

Vir

| (72) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je potrošnja biodizla v Uniji, izračunana kot vsota uvoza biodizla in celotne prodaje industrije Unije na trgu EU, povečala za 22 %, tj. s 13,8 milijona ton leta 2017 na 16,9 milijona ton. |
| --- | --- |

(72)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je potrošnja biodizla v Uniji, izračunana kot vsota uvoza biodizla in celotne prodaje industrije Unije na trgu EU, povečala za 22 %, tj. s 13,8 milijona ton leta 2017 na 16,9 milijona ton.

4.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (73) | Komisija je določila obseg uvoza na podlagi informacij Eurostata (podatkovna zbirka Comext). Tržni delež uvoza je določila na podlagi podatkov o domači prodaji industrije Unije, ki jih je predložil vložnik, in podatkov o trgovini iz podatkovne zbirke Comext. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je določila obseg uvoza na podlagi informacij Eurostata (podatkovna zbirka Comext). Tržni delež uvoza je določila na podlagi podatkov o domači prodaji industrije Unije, ki jih je predložil vložnik, in podatkov o trgovini iz podatkovne zbirke Comext.

| (74) | Uvoz iz zadevne države se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza (v tonah), tržni delež in cene
   (15) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Indeks | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Tržni delež (v %) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | | | | |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Indeks | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Vir: Comext, podatki o prodaji industrije EU za izračun tržnega deleža |

(74)

Uvoz iz zadevne države se je gibal na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Obseg uvoza (v tonah), tržni delež in cene
   (15)

Obseg uvoza (v tonah), tržni delež in cene

15

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

176

2 339

139

156

Indeks

Indeks

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Tržni delež (v %)

0

0

0

0

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 243

972

1 269

1 812

Indeks

Indeks

100

100

78

78

102

102

146

146

Vir: Comext, podatki o prodaji industrije EU za izračun tržnega deleža

Vir

| (75) | Od uvedbe ukrepov leta 2009 se je uvoz iz ZDA praktično ustavil in je v OPP znašal le 156 ton (v primerjavi z več kot 1 137 000 tonami v obdobju prvotne preiskave). |
| --- | --- |

(75)

Od uvedbe ukrepov leta 2009 se je uvoz iz ZDA praktično ustavil in je v OPP znašal le 156 ton (v primerjavi z več kot 1 137 000 tonami v obdobju prvotne preiskave).

4.3.2   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (76) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom praktično ni bilo uvoza biodizla iz ZDA v Unijo, ki bi se lahko uporabil kot zanesljiva podlaga za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(76)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom praktično ni bilo uvoza biodizla iz ZDA v Unijo, ki bi se lahko uporabil kot zanesljiva podlaga za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (77) | Zato je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:






  (1) | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna (771 EUR/tono), ter |
| --- | --- | --- |

(77)

Zato je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:

(1)

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna (771 EUR/tono), ter

| (2) | povprečno izvozno ceno proizvajalcev ZDA za tretje države, ustrezno prilagojeno za stroške prevoza v Unijo in carino EU (721 EUR/tono, glej uvodno izjavo 56). |
| --- | --- |

(2)

povprečno izvozno ceno proizvajalcev ZDA za tretje države, ustrezno prilagojeno za stroške prevoza v Unijo in carino EU (721 EUR/tono, glej uvodno izjavo 56).

| (78) | Rezultat primerjave je bilo 6,4-odstotno nelojalno nižanje prodajnih cen. |
| --- | --- |

(78)

Rezultat primerjave je bilo 6,4-odstotno nelojalno nižanje prodajnih cen.

4.4   Uvoz iz tretjih držav razen iz ZDA

Uvoz iz tretjih držav razen iz ZDA

| (79) | V OPP je uvoz iz tretjih držav znašal 3 750 000 ton ali približno 22 % celotne potrošnje Unije. Glavni viri uvoza biodizla poleg ZDA so bili Argentina (24 % uvoza EU), Malezija (18 %), Singapur (13 %) in Indonezija (5 %). |
| --- | --- |

(79)

V OPP je uvoz iz tretjih držav znašal 3 750 000 ton ali približno 22 % celotne potrošnje Unije. Glavni viri uvoza biodizla poleg ZDA so bili Argentina (24 % uvoza EU), Malezija (18 %), Singapur (13 %) in Indonezija (5 %).

| (80) | (Skupni) obseg uvoza ter tržni delež in cene za uvoz biodizla iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

  Preglednica 4


  Uvoz iz tretjih držav
   (16)











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Obseg (v tonah) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Indeks | 100 | 412 | 245 | 255 |
| | Tržni delež (v %) | 3 | 10 | 6 | 5 |
| | Povprečna cena
  (v EUR/tono) | 635 | 620 | 707 | 728 |
| | Indeks | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malezija | Obseg (v tonah) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Indeks | 100 | 116 | 218 | 202 |
| | Tržni delež (v %) | 2 | 3 | 5 | 4 |
| | Povprečna cena
  (v EUR/tono) | 952 | 813 | 669 | 730 |
| | Indeks | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonezija | Obseg (v tonah) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Indeks | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| | Tržni delež (v %) | 0 | 5 | 5 | 1 |
| | Povprečna cena
  (v EUR/tono) | 803 | 671 | 636 | 665 |
| | Indeks | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Indeks | 100 | 100 | 177 | 241 |
| | Tržni delež (v %) | 6 | 5 | 9 | 12 |
| | Povprečna cena
  (v EUR/tono) | 662 | 723 | 829 | 874 |
| | Indeks | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Vse tretje države skupaj, razen ZDA | Obseg (v tonah) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Indeks | 100 | 224 | 247 | 245 |
| | Tržni delež (v %) | 11 | 22 | 24 | 22 |
| | Povprečna cena
  (v EUR/tono) | 721 | 678 | 732 | 802 |
| | Indeks | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Vir: COMEXT, podatki o prodaji industrije EU za izračun tržnega deleža |

(80)

(Skupni) obseg uvoza ter tržni delež in cene za uvoz biodizla iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvoz iz tretjih držav
   (16)

Uvoz iz tretjih držav

16

Država

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Argentina

Obseg (v tonah)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Indeks

Indeks

100

100

412

412

245

245

255

255

Tržni delež (v %)

3

10

6

5

Povprečna cena

(v EUR/tono)

635

620

707

728

Indeks

Indeks

100

100

98

98

111

111

115

115

Malezija

Obseg (v tonah)

335 769

388 615

731 679

679 860

Indeks

Indeks

100

100

116

116

218

218

202

202

Tržni delež (v %)

2

3

5

4

Povprečna cena

(v EUR/tono)

952

813

669

730

Indeks

Indeks

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonezija

Obseg (v tonah)

24 984

777 992

743 456

195 858

Indeks

Indeks

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Tržni delež (v %)

0

5

5

1

Povprečna cena

(v EUR/tono)

803

671

636

665

Indeks

Indeks

100

100

84

84

79

79

83

83

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Indeks

Indeks

100

100

100

100

177

177

241

241

Tržni delež (v %)

6

5

9

12

Povprečna cena

(v EUR/tono)

662

723

829

874

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

132

132

Vse tretje države skupaj, razen ZDA

Obseg (v tonah)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Indeks

Indeks

100

100

224

224

247

247

245

245

Tržni delež (v %)

11

22

24

22

Povprečna cena

(v EUR/tono)

721

678

732

802

Indeks

Indeks

100

100

94

94

102

102

111

111

Vir: COMEXT, podatki o prodaji industrije EU za izračun tržnega deleža

Vir: COMEXT

| (81) | Protidampinške dajatve na uvoz iz Argentine in Indonezije, tj. dveh glavnih držav izvoznic biodizla, so bile odpravljene leta 2018. Posledično se je uvoz iz tretjih držav leta 2018 povečal ter leta 2019 in v OPP ostal na ravni približno 3,8 milijona ton. Uvoz iz tretjih držav, razen ZDA, se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal za 145 %. Poleg tega se je v obravnavanem obdobju njihov tržni delež povečal z 11 % na 22 %. |
| --- | --- |

(81)

Protidampinške dajatve na uvoz iz Argentine in Indonezije, tj. dveh glavnih držav izvoznic biodizla, so bile odpravljene leta 2018. Posledično se je uvoz iz tretjih držav leta 2018 povečal ter leta 2019 in v OPP ostal na ravni približno 3,8 milijona ton. Uvoz iz tretjih držav, razen ZDA, se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal za 145 %. Poleg tega se je v obravnavanem obdobju njihov tržni delež povečal z 11 % na 22 %.

| (82) | Kar zadeva cene, se razmere med državami razlikujejo. |
| --- | --- |

(82)

Kar zadeva cene, se razmere med državami razlikujejo.

| (83) | V zvezi z Argentino, ki je glavni vir uvoza, je Komisija februarja 2019 uvedla dokončne protisubvencijske ukrepe za uvoz biodizla iz te države in hkrati sprejela sklep o sprejetju minimalnih cenovnih zavez osmih argentinskih proizvajalcev in argentinske zbornice za biogoriva (CARBIO). To je povzročilo znatno zvišanje cen v letu 2019 (za 14 % v primerjavi z letom 2018) in v OPP (za 17 % v primerjavi z letom 2018). |
| --- | --- |

(83)

V zvezi z Argentino, ki je glavni vir uvoza, je Komisija februarja 2019 uvedla dokončne protisubvencijske ukrepe za uvoz biodizla iz te države in hkrati sprejela sklep o sprejetju minimalnih cenovnih zavez osmih argentinskih proizvajalcev in argentinske zbornice za biogoriva (CARBIO). To je povzročilo znatno zvišanje cen v letu 2019 (za 14 % v primerjavi z letom 2018) in v OPP (za 17 % v primerjavi z letom 2018).

| (84) | V zvezi z Indonezijo je Evropska komisija leta 2019 uvedla izravnalne dajatve na uvoz subvencioniranega biodizla iz Indonezije. Posledično se je leta 2020 uvoz iz Indonezije znatno zmanjšal. |
| --- | --- |

(84)

V zvezi z Indonezijo je Evropska komisija leta 2019 uvedla izravnalne dajatve na uvoz subvencioniranega biodizla iz Indonezije. Posledično se je leta 2020 uvoz iz Indonezije znatno zmanjšal.

| (85) | Kar zadeva Indonezijo in Malezijo, so se cene zniževale. Hkrati so se cene za druge tretje države precej zviševale. Na splošno so se povprečne prodajne cene uvoza iz tretjih držav, razen ZDA, v obravnavanem obdobju zvišale za 11 %. To gibanje je skladno z gibanjem, ugotovljenim za uvoz iz zadevnih držav v zgornji preglednici 3. Gibanje cen pa se razlikuje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije iz spodnje preglednice 8. Cene vzorčenih proizvajalcev Unije so se zniževale v skladu z zniževanjem proizvodnih stroškov. Posledično se je razlika v cenah med izvozniki iz tretjih držav in vzorčenimi proizvajalci Unije zmanjšala, s tem pa se je povečala konkurenčnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(85)

Kar zadeva Indonezijo in Malezijo, so se cene zniževale. Hkrati so se cene za druge tretje države precej zviševale. Na splošno so se povprečne prodajne cene uvoza iz tretjih držav, razen ZDA, v obravnavanem obdobju zvišale za 11 %. To gibanje je skladno z gibanjem, ugotovljenim za uvoz iz zadevnih držav v zgornji preglednici 3. Gibanje cen pa se razlikuje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije iz spodnje preglednice 8. Cene vzorčenih proizvajalcev Unije so se zniževale v skladu z zniževanjem proizvodnih stroškov. Posledično se je razlika v cenah med izvozniki iz tretjih držav in vzorčenimi proizvajalci Unije zmanjšala, s tem pa se je povečala konkurenčnost industrije Unije.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (86) | Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(86)

Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (87) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 18 in 19, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(87)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 18 in 19, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje.

| (88) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov industrije EU in drugih sektorskih makroekonomskih podatkov, kot so podatki FAO in OECD. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov industrije EU in drugih sektorskih makroekonomskih podatkov, kot so podatki FAO in OECD. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (89) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(89)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (90) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(90)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2   Makroekonomski kazalniki (17)

Makroekonomski kazalniki

17

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (91) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 79 | 79 | 83 | 80 |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije |

(91)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg proizvodnje (v tonah)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Indeks

Indeks

100

100

104

104

110

110

111

111

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

109

109

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

79

79

83

80

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

101

101

Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije

Vir

| (92) | Proizvodnja Unije se povečala z 12,6 milijona ton v letu 2017 na 14,0 milijona ton v OPP, kar je 11-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju. Industrija Unije se je v razmerah, v katerih se je potrošnja v obravnavanem obdobju povečala za 22 %, odzvala pozitivno, tako da je povečala svojo proizvodnjo. |
| --- | --- |

(92)

Proizvodnja Unije se povečala z 12,6 milijona ton v letu 2017 na 14,0 milijona ton v OPP, kar je 11-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju. Industrija Unije se je v razmerah, v katerih se je potrošnja v obravnavanem obdobju povečala za 22 %, odzvala pozitivno, tako da je povečala svojo proizvodnjo.

| (93) | Hkrati se je v zadevnem obdobju proizvodna zmogljivost povečala za 9 % in v OPP dosegla 17,5 milijona ton. Industrija Unije razvija svojo zmogljivost za odziv na vedno večje povpraševanje. Glede na poročilo (18) se to povečanje zmogljivosti nanaša predvsem na proizvodnjo rastlinskega olja, obdelanega z vodikom (HVO). |
| --- | --- |

(93)

Hkrati se je v zadevnem obdobju proizvodna zmogljivost povečala za 9 % in v OPP dosegla 17,5 milijona ton. Industrija Unije razvija svojo zmogljivost za odziv na vedno večje povpraševanje. Glede na poročilo (18) se to povečanje zmogljivosti nanaša predvsem na proizvodnjo rastlinskega olja, obdelanega z vodikom (HVO).

18

| (94) | Zaradi hkratnega povečanja proizvodnje in proizvodne zmogljivosti je bila izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju stabilna in je znašala približno 80 %. |
| --- | --- |

(94)

Zaradi hkratnega povečanja proizvodnje in proizvodne zmogljivosti je bila izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju stabilna in je znašala približno 80 %.

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (95) | Obseg prodaje in tržni delež Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Tržni delež (v %) | 89 | 78 | 76 | 78 |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije |

(95)

Obseg prodaje in tržni delež Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

107

107

Tržni delež (v %)

89

78

76

78

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

88

88

Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije

Vir:

| (96) | Industrija Unije je povečala svojo prodajo na trgu Unije z 12,3 milijona ton v letu 2017 na 13,2 milijona ton v OPP (+7 %). |
| --- | --- |

(96)

Industrija Unije je povečala svojo prodajo na trgu Unije z 12,3 milijona ton v letu 2017 na 13,2 milijona ton v OPP (+7 %).

| (97) | Ker se je potrošnja v Uniji zaradi manjšega povečanja dejanskega obsega prodaje povečala za 22 %, se je tržni delež industrije Unije zmanjšal, in sicer s približno 89 % v letu 2017 na 78 % v OPP. To zmanjšanje tržnega deleža je povezano s povečanjem uvoza iz tretjih držav, zlasti od leta 2018 naprej (uvodna izjava 80). |
| --- | --- |

(97)

Ker se je potrošnja v Uniji zaradi manjšega povečanja dejanskega obsega prodaje povečala za 22 %, se je tržni delež industrije Unije zmanjšal, in sicer s približno 89 % v letu 2017 na 78 % v OPP. To zmanjšanje tržnega deleža je povezano s povečanjem uvoza iz tretjih držav, zlasti od leta 2018 naprej (uvodna izjava 80).

4.5.2.3   Rast

Rast

| (98) | Številni kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, zaposlenost) kažejo rast industrije Unije v tem obdobju. Vendar je ta rast zmerna v primerjavi z razvojem potrošnje biodizla v istem obdobju. Pravzaprav se je tržni delež industrije Unije v referenčnem obdobju dejansko zmanjšal. |
| --- | --- |

(98)

Številni kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, zaposlenost) kažejo rast industrije Unije v tem obdobju. Vendar je ta rast zmerna v primerjavi z razvojem potrošnje biodizla v istem obdobju. Pravzaprav se je tržni delež industrije Unije v referenčnem obdobju dejansko zmanjšal.

4.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (99) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Indeks | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije |

(99)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Število zaposlenih

2 643

3 126

3 527

3 909

Indeks

Indeks

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

4 782

4 211

3 950

3 577

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

75

75

Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije

Vir:

| (100) | V obravnavanem obdobju se je zaposlenost povečala z 2 643 na 3 909, tj. za 48 %. |
| --- | --- |

(100)

V obravnavanem obdobju se je zaposlenost povečala z 2 643 na 3 909, tj. za 48 %.

| (101) | Rast proizvodnje je bila manjša (+11 %), zato se je produktivnost zmanjšala (–25 %). |
| --- | --- |

(101)

Rast proizvodnje je bila manjša (+11 %), zato se je produktivnost zmanjšala (–25 %).

4.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (102) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovitev dampinga ni bila možna. Preiskava se je zato osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga ob morebitni razveljavitvi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(102)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovitev dampinga ni bila možna. Preiskava se je zato osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga ob morebitni razveljavitvi protidampinških ukrepov.

| (103) | V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov je bilo ugotovljeno, da industrija Unije kaže znake okrevanja od učinkov preteklega dampinga. V obravnavanem obdobju sedanje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov se je okrevanje nadaljevalo, kot kaže ugodno gibanje glavnih kazalnikov škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(103)

V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov je bilo ugotovljeno, da industrija Unije kaže znake okrevanja od učinkov preteklega dampinga. V obravnavanem obdobju sedanje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov se je okrevanje nadaljevalo, kot kaže ugodno gibanje glavnih kazalnikov škode za industrijo Unije.

4.5.3.   Mikroekonomski kazalniki (19)

19

4.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (104) | Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Povprečna cena rastlinskih olj (indeks) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Vir: vzorčene družbe, FAO za indeks gibanja cen rastlinskega olja |

(104)

Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono)

834

801

771

771

Indeks

Indeks

100

100

96

96

92

92

92

92

Povprečna cena rastlinskih olj (indeks)

100

100

86

86

81

81

86

86

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

828

778

760

755

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

91

91

Vir: vzorčene družbe, FAO za indeks gibanja cen rastlinskega olja

Vir

| (105) | V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški znižali za 9 % (z 828 EUR/tono na 755 EUR/tono). To je delno posledica znižanja cene rastlinskih olj, ki se je v tem obdobju zniževala. Čeprav niso vsa biogoriva proizvedena iz rastlinskih olj, je cena rastlinskih olj dober približek za ceno glavne surovine pri proizvodnji biodizla. |
| --- | --- |

(105)

V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški znižali za 9 % (z 828 EUR/tono na 755 EUR/tono). To je delno posledica znižanja cene rastlinskih olj, ki se je v tem obdobju zniževala. Čeprav niso vsa biogoriva proizvedena iz rastlinskih olj, je cena rastlinskih olj dober približek za ceno glavne surovine pri proizvodnji biodizla.

| (106) | Povprečna prodajna cena se je znižala za 8 %, in sicer z 834 EUR/tono v letu 2017 na 771 EUR/tono v OPP. To je lahko povezano z ugotovljenim znižanjem cene proizvodnje. |
| --- | --- |

(106)

Povprečna prodajna cena se je znižala za 8 %, in sicer z 834 EUR/tono v letu 2017 na 771 EUR/tono v OPP. To je lahko povezano z ugotovljenim znižanjem cene proizvodnje.

4.5.3.2   Stroški dela

| (107) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Indeks | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Vir: vzorčene družbe |

(107)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

63 785

70 533

72 306

72 533

Indeks

Indeks

100

100

111

111

113

113

114

114

Vir: vzorčene družbe

Vir

| (108) | Povprečni stroški dela v vzorčenih družbah so se v OPP zvišali za 14 %. Učinek te razlike je razmeroma majhen, saj stroški dela predstavljajo le približno 3 % celotnih stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(108)

Povprečni stroški dela v vzorčenih družbah so se v OPP zvišali za 14 %. Učinek te razlike je razmeroma majhen, saj stroški dela predstavljajo le približno 3 % celotnih stroškov proizvodnje.

4.5.3.3   Zaloge

| (109) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Indeks | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) | 0,8 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| Indeks | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Vir: vzorčene družbe |

(109)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Končne zaloge (v tonah)

99 868

126 345

124 567

114 216

Indeks

Indeks

100

100

127

127

125

125

114

114

Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)

0,8

1,0

0,9

0,8

Indeks

Indeks

100

100

121

121

113

113

103

103

Vir: vzorčene družbe

Vir

| (110) | Raven zalog je bila stabilna in je znašala približno 1 % proizvodnje. To je zelo majhno razmerje, ki kaže, da je industrija sposobna zadostiti povpraševanju in omejiti zaloge. To je potrebno tudi zato, da se prepreči degradacija biodizla. |
| --- | --- |

(110)

Raven zalog je bila stabilna in je znašala približno 1 % proizvodnje. To je zelo majhno razmerje, ki kaže, da je industrija sposobna zadostiti povpraševanju in omejiti zaloge. To je potrebno tudi zato, da se prepreči degradacija biodizla.

4.5.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (111) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje) | 0,96 | 2,13 | 1,78 | 2,84 |
| Indeks | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Denarni tok (v EUR) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Indeks | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Naložbe (v EUR) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Indeks | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Donosnost naložb (v %) | 22 | 29 | 25 | 44 |
| Indeks | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Vir: vzorčene družbe |

(111)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje)

0,96

2,13

1,78

2,84

Indeks

Indeks

100

100

223

223

186

186

297

297

Denarni tok (v EUR)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Indeks

Indeks

100

100

24

24

121

121

129

129

Naložbe (v EUR)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Indeks

Indeks

100

100

51

51

85

85

42

42

Donosnost naložb (v %)

22

29

25

44

Indeks

Indeks

100

100

128

128

112

112

198

198

Vir: vzorčene družbe

Vir

| (112) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost je ostala na nizki ravni. Vendar je gibanje v obravnavanem obdobju rahlo pozitivno, saj se je povečala z 1 % na 3 %. To je bilo povezano z znižanjem stroškov proizvodnje v vzorčenih družbah (–9 %). Vendar za tem povprečjem obstajajo velike razlike med vzorčenimi proizvajalci Unije, pri čemer nekatere družbe sploh ne ustvarjajo dobička. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost je ostala na nizki ravni. Vendar je gibanje v obravnavanem obdobju rahlo pozitivno, saj se je povečala z 1 % na 3 %. To je bilo povezano z znižanjem stroškov proizvodnje v vzorčenih družbah (–9 %). Vendar za tem povprečjem obstajajo velike razlike med vzorčenimi proizvajalci Unije, pri čemer nekatere družbe sploh ne ustvarjajo dobička.

| (113) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka se je proti koncu obravnavanega obdobja (v letu 2019 in prvi polovici leta 2020) razvijalo pozitivno, vendar se je denarni tok v letu 2018 močno zmanjšal. Na zmanjšanje v letu 2018 je vplival predvsem poseben položaj ene od vzorčenih družb, ki ima poseben poslovni model. Gibanje pri drugih dveh vzorčenih družbah je bilo razmeroma stabilno. |
| --- | --- |

(113)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka se je proti koncu obravnavanega obdobja (v letu 2019 in prvi polovici leta 2020) razvijalo pozitivno, vendar se je denarni tok v letu 2018 močno zmanjšal. Na zmanjšanje v letu 2018 je vplival predvsem poseben položaj ene od vzorčenih družb, ki ima poseben poslovni model. Gibanje pri drugih dveh vzorčenih družbah je bilo razmeroma stabilno.

| (114) | Gibanje naložb v vzorčenih družbah v obravnavanem obdobju ni bilo enoznačno. Raven naložb se lahko zaradi naložb ene ali druge vzorčene družbe ali njihove odsotnosti iz leta v leto zvišuje ali znižuje. Naložbe so v obravnavanem obdobju predstavljale približno 1–2 % prihodkov od prodaje, kar je malo. |
| --- | --- |

(114)

Gibanje naložb v vzorčenih družbah v obravnavanem obdobju ni bilo enoznačno. Raven naložb se lahko zaradi naložb ene ali druge vzorčene družbe ali njihove odsotnosti iz leta v leto zvišuje ali znižuje. Naložbe so v obravnavanem obdobju predstavljale približno 1–2 % prihodkov od prodaje, kar je malo.

| (115) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju je bil njen razvoj pozitiven, v OPP pa je ostala visoka. Vendar je ta visoka donosnost naložb povezana predvsem z nizko neto knjigovodsko vrednostjo naložb in ne z visokim dobičkom. |
| --- | --- |

(115)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju je bil njen razvoj pozitiven, v OPP pa je ostala visoka. Vendar je ta visoka donosnost naložb povezana predvsem z nizko neto knjigovodsko vrednostjo naložb in ne z visokim dobičkom.

4.6   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (116) | V obravnavanem obdobju se je glede na skoraj neobstoječ uvoz iz ZDA znatno povečal obseg uvoza iz tretjih držav (za 145 %), vendar pa se je zvišala tudi njegova raven cen (za 11 %). Hkrati so se cene industrije Unije znižale (za 8 %) v skladu z znižanjem proizvodnih stroškov (za 9 %). Posledično se je razlika v cenah med izvozniki iz tretjih držav in vzorčenimi proizvajalci Unije zmanjšala, s tem pa se je povečala konkurenčnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

V obravnavanem obdobju se je glede na skoraj neobstoječ uvoz iz ZDA znatno povečal obseg uvoza iz tretjih držav (za 145 %), vendar pa se je zvišala tudi njegova raven cen (za 11 %). Hkrati so se cene industrije Unije znižale (za 8 %) v skladu z znižanjem proizvodnih stroškov (za 9 %). Posledično se je razlika v cenah med izvozniki iz tretjih držav in vzorčenimi proizvajalci Unije zmanjšala, s tem pa se je povečala konkurenčnost industrije Unije.

| (117) | Na splošno so se kazalniki škode v obravnavanem obdobju gibali pozitivno, zlasti v zvezi s proizvodnjo (+11 %), proizvodno zmogljivostjo (+9 %) in prodajo (+7 %), iz njih pa je razvidno, da industrija biodizla Unije počasi okreva od pretekle škode. Iz analize kazalnikov škode je razvidno, da se industriji Unije trenutno ne povzroča znatna škoda. Vendar nekateri kazalniki, zlasti nizka dobičkonosnost (≤ 3 %), kažejo, da je kljub temu še vedno v negotovem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

(117)

Na splošno so se kazalniki škode v obravnavanem obdobju gibali pozitivno, zlasti v zvezi s proizvodnjo (+11 %), proizvodno zmogljivostjo (+9 %) in prodajo (+7 %), iz njih pa je razvidno, da industrija biodizla Unije počasi okreva od pretekle škode. Iz analize kazalnikov škode je razvidno, da se industriji Unije trenutno ne povzroča znatna škoda. Vendar nekateri kazalniki, zlasti nizka dobičkonosnost (≤ 3 %), kažejo, da je kljub temu še vedno v negotovem gospodarskem položaju.

| (118) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (119) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz ZDA. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz ZDA.

| (120) | V zvezi s tem je Komisija proučila proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v ZDA, verjetne ravni cen uvoza iz ZDA brez protidampinških ukrepov ter njihov vpliv na industrijo Unije, vključno z nelojalnim nižanjem prodajnih cen brez protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(120)

V zvezi s tem je Komisija proučila proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v ZDA, verjetne ravni cen uvoza iz ZDA brez protidampinških ukrepov ter njihov vpliv na industrijo Unije, vključno z nelojalnim nižanjem prodajnih cen brez protidampinških ukrepov.

5.1   Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v ZDA

Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v ZDA

| (121) | Kot je opisano v zgornjem oddelku 3.3.4, so količine, ki bi jih lahko izvozili proizvajalci biodizla iz ZDA, znatne v primerjavi z velikostjo trga Unije. Neizkoriščene zmogljivosti namreč predstavljajo 18 % potrošnje Unije v OPP. Zato je Komisija sklenila, da so razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti znatne. |
| --- | --- |

(121)

Kot je opisano v zgornjem oddelku 3.3.4, so količine, ki bi jih lahko izvozili proizvajalci biodizla iz ZDA, znatne v primerjavi z velikostjo trga Unije. Neizkoriščene zmogljivosti namreč predstavljajo 18 % potrošnje Unije v OPP. Zato je Komisija sklenila, da so razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti znatne.

5.2   Verjetne ravni cen uvoza iz ZDA brez protidampinških ukrepov

Verjetne ravni cen uvoza iz ZDA brez protidampinških ukrepov

| (122) | Kot je opisano v zgornjem oddelku 3.3.2, so proizvajalci ZDA na podlagi trenutnega oblikovanja cen na izvoznih trgih tretjih držav izvažali na svoje glavne tretje trge po cenah, ki so nižje od domačih cen v ZDA. Poleg tega, kot je navedeno v zgornjih uvodnih izjavah 77 in 78, navedene cene tudi nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, in sicer v povprečju za 6,4 %. Zato je ob upoštevanju ravni cen izvoza iz ZDA na druge trge tretjih držav izvoz v Unijo potencialno veliko privlačnejši za izvoznike iz ZDA. Kot je navedeno v zgornjem oddelku 3.3.6, je trg Unije zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. |
| --- | --- |

(122)

Kot je opisano v zgornjem oddelku 3.3.2, so proizvajalci ZDA na podlagi trenutnega oblikovanja cen na izvoznih trgih tretjih držav izvažali na svoje glavne tretje trge po cenah, ki so nižje od domačih cen v ZDA. Poleg tega, kot je navedeno v zgornjih uvodnih izjavah 77 in 78, navedene cene tudi nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, in sicer v povprečju za 6,4 %. Zato je ob upoštevanju ravni cen izvoza iz ZDA na druge trge tretjih držav izvoz v Unijo potencialno veliko privlačnejši za izvoznike iz ZDA. Kot je navedeno v zgornjem oddelku 3.3.6, je trg Unije zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla.

5.3   Verjetni vpliv na industrijo Unije

Verjetni vpliv na industrijo Unije

| (123) | V primeru izteka ukrepov bi torej znatne količine dampinškega biodizla iz ZDA zelo močno pritiskale na znižanje cen Unije in znatno vplivale na gospodarski položaj industrije Unije. Zato je verjetno, da bi se proizvodnja in obseg prodaje industrije Unije zmanjšala, majhni dobički, ki jih zdaj dosega industrija, pa bi se spremenili v izgube. |
| --- | --- |

(123)

V primeru izteka ukrepov bi torej znatne količine dampinškega biodizla iz ZDA zelo močno pritiskale na znižanje cen Unije in znatno vplivale na gospodarski položaj industrije Unije. Zato je verjetno, da bi se proizvodnja in obseg prodaje industrije Unije zmanjšala, majhni dobički, ki jih zdaj dosega industrija, pa bi se spremenili v izgube.

| (124) | Komisija je nadalje ocenila morebiten vpliv uvoza, tako da je oblikovala modela dveh možnih scenarijev v primeru izteka ukrepov, in sicer (1) nenadno povečanje uvoza iz ZDA in (2) znižanje cen v EU zaradi večje konkurence, pri čemer so vse druge okoliščine enake. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je nadalje ocenila morebiten vpliv uvoza, tako da je oblikovala modela dveh možnih scenarijev v primeru izteka ukrepov, in sicer (1) nenadno povečanje uvoza iz ZDA in (2) znižanje cen v EU zaradi večje konkurence, pri čemer so vse druge okoliščine enake.

| (125) | V prvem scenariju je oblikovala dve možni ravni uvoza iz ZDA. Prva možnost je pomenila, da bi uvoz iz ZDA dosegel svoj pretekli obseg (v prvotnem OP (20)), tj. 1,1 milijona ton. Zaradi povečanja uvoza iz ZDA in posledičnega zmanjšanja prodaje industrije EU bi se dobičkonosnost industrije EU zmanjšala za 0,14 odstotne točke, tj. s +2,84 % na +2,70 %. Druga možnost je upoštevala precejšnje povečanje velikosti trga EU, in sicer s 6,6 milijona ton v prvotnem OP na 17 milijonov ton v OPP (+158 %). V tem okviru je Komisija predvidela nenadno povečanje uvoza, ki ustreza enakemu tržnemu deležu za ZDA (17,2 %) kot v prvotnem obdobju preiskave. Rezultat je bil, da bi se dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala za 0,41 odstotne točke, tj. s +2,84 % na 2,43 %. V obeh primerih je mogoče vpliv nenadnega povečanja uvoza iz ZDA po stalnih cenah opredeliti kot precej zmeren. To je povezano z visokim deležem spremenljivih stroškov v industriji biodizla. |
| --- | --- |

(125)

V prvem scenariju je oblikovala dve možni ravni uvoza iz ZDA. Prva možnost je pomenila, da bi uvoz iz ZDA dosegel svoj pretekli obseg (v prvotnem OP (20)), tj. 1,1 milijona ton. Zaradi povečanja uvoza iz ZDA in posledičnega zmanjšanja prodaje industrije EU bi se dobičkonosnost industrije EU zmanjšala za 0,14 odstotne točke, tj. s +2,84 % na +2,70 %. Druga možnost je upoštevala precejšnje povečanje velikosti trga EU, in sicer s 6,6 milijona ton v prvotnem OP na 17 milijonov ton v OPP (+158 %). V tem okviru je Komisija predvidela nenadno povečanje uvoza, ki ustreza enakemu tržnemu deležu za ZDA (17,2 %) kot v prvotnem obdobju preiskave. Rezultat je bil, da bi se dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala za 0,41 odstotne točke, tj. s +2,84 % na 2,43 %. V obeh primerih je mogoče vpliv nenadnega povečanja uvoza iz ZDA po stalnih cenah opredeliti kot precej zmeren. To je povezano z visokim deležem spremenljivih stroškov v industriji biodizla.

20

| (126) | V drugem scenariju je bilo ugotovljeno, da bi lahko bil učinek znižanja cen zelo škodljiv. V primeru znižanja cen Unije na raven izvoznih cen ZDA za tretje države (721 EUR/tono) bi se dobiček zmanjšal s +2,84 % na –3,88 %. V primeru 10-odstotnega znižanja cen Unije, tj. s 771 EUR/tono na 694 EUR/tono, bi se dobiček zmanjšal s +2,84 % na –7,94 %. V vsakem primeru bi bil ob vsakem znižanju cen za več kot –2,9 % dobiček industrije Unije nič. |
| --- | --- |

(126)

V drugem scenariju je bilo ugotovljeno, da bi lahko bil učinek znižanja cen zelo škodljiv. V primeru znižanja cen Unije na raven izvoznih cen ZDA za tretje države (721 EUR/tono) bi se dobiček zmanjšal s +2,84 % na –3,88 %. V primeru 10-odstotnega znižanja cen Unije, tj. s 771 EUR/tono na 694 EUR/tono, bi se dobiček zmanjšal s +2,84 % na –7,94 %. V vsakem primeru bi bil ob vsakem znižanju cen za več kot –2,9 % dobiček industrije Unije nič.

| (127) | V primeru dejanskega izteka ukrepov je zelo verjetno, da bi se na trgu uresničila kombinacija obeh zgoraj navedenih scenarijev. Zlasti bi se lahko pričakovalo, da bodo na trg Unije vstopile znatne količine biodizla s poreklom iz ZDA po cenah, ki so nižje od cen industrije Unije. Zato bi se zmanjšal tržni delež industrije Unije, njene cene pa bi se znižale. S tem bi industrija Unije utrpela znatne izgube. |
| --- | --- |

(127)

V primeru dejanskega izteka ukrepov je zelo verjetno, da bi se na trgu uresničila kombinacija obeh zgoraj navedenih scenarijev. Zlasti bi se lahko pričakovalo, da bodo na trg Unije vstopile znatne količine biodizla s poreklom iz ZDA po cenah, ki so nižje od cen industrije Unije. Zato bi se zmanjšal tržni delež industrije Unije, njene cene pa bi se znižale. S tem bi industrija Unije utrpela znatne izgube.

5.4   Sklep o verjetnosti ponovitve škode

Sklep o verjetnosti ponovitve škode

| (128) | Na podlagi navedenega in ob upoštevanju negotovega položaja industrije Unije je Komisija sklenila, da bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz ZDA po škodljivih cenah, materialna škoda pa bi se verjetno ponovila. |
| --- | --- |

(128)

Na podlagi navedenega in ob upoštevanju negotovega položaja industrije Unije je Komisija sklenila, da bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz ZDA po škodljivih cenah, materialna škoda pa bi se verjetno ponovila.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (129) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. V skladu s tretjim stavkom člena 21(1) osnovne uredbe je bila posebna pozornost namenjena potrebi po zaščiti industrije pred negativnimi učinki škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. V skladu s tretjim stavkom člena 21(1) osnovne uredbe je bila posebna pozornost namenjena potrebi po zaščiti industrije pred negativnimi učinki škodljivega dampinga.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (130) | V primeru izteka ukrepov se bo industrija Unije zagotovo srečala s povečano nelojalno konkurenco proizvajalcev biodizla iz ZDA, zato se bo sedanje okrevanje industrije Unije najverjetneje nenadno zaustavilo. |
| --- | --- |

(130)

V primeru izteka ukrepov se bo industrija Unije zagotovo srečala s povečano nelojalno konkurenco proizvajalcev biodizla iz ZDA, zato se bo sedanje okrevanje industrije Unije najverjetneje nenadno zaustavilo.

| (131) | Komisija je sklenila, da bi bilo nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je sklenila, da bi bilo nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (132) | Podaljšanju ukrepov ni nasprotoval noben uvoznik. |
| --- | --- |

(132)

Podaljšanju ukrepov ni nasprotoval noben uvoznik.

| (133) | Družba Shell Trading Rotterdam je trdila, da bodo ukrepi z omejevanjem oskrbe trga Unije povzročili višje cene. Opozorila je tudi, da je biodizel na voljo na drugih trgih. |
| --- | --- |

(133)

Družba Shell Trading Rotterdam je trdila, da bodo ukrepi z omejevanjem oskrbe trga Unije povzročili višje cene. Opozorila je tudi, da je biodizel na voljo na drugih trgih.

| (134) | Zdi se, da ukrepi ne vplivajo bistveno na uvoznike, saj so na voljo alternativni viri dobave. To dokazuje znaten tržni delež uvoza iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(134)

Zdi se, da ukrepi ne vplivajo bistveno na uvoznike, saj so na voljo alternativni viri dobave. To dokazuje znaten tržni delež uvoza iz tretjih držav.

| (135) | Komisija je zato sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi pomenilo znatne škode za interes uvoznikov. |
| --- | --- |

(135)

Komisija je zato sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi pomenilo znatne škode za interes uvoznikov.

6.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (136) | Sodelovanje uporabnikov pri preiskavi ni bilo veliko. |
| --- | --- |

(136)

Sodelovanje uporabnikov pri preiskavi ni bilo veliko.

| (137) | Dva uporabnika, družba Preem, ki je največja družba za gorivo na Švedskem, in družba Valero Energy Ltd Ireland, sta trdila, da bo podaljšanje ukrepov neposredno oviralo zeleni razvoj prometnega sektorja v Evropi. Družbi Preem in Valero Energy Ltd Ireland sta izrecno zahtevali, da se HVO izključi iz sedanjega obsega izdelka, saj se v prihodnjih letih pričakuje pomanjkanje HVO. Družba Valero Energy Ltd Ireland se je posebej sklicevala na cilje EU glede energije iz obnovljivih virov za promet do leta 2030 in trdila, da naj ti cilji glede na sedanjo proizvodnjo v EU ne bi bili doseženi. |
| --- | --- |

(137)

Dva uporabnika, družba Preem, ki je največja družba za gorivo na Švedskem, in družba Valero Energy Ltd Ireland, sta trdila, da bo podaljšanje ukrepov neposredno oviralo zeleni razvoj prometnega sektorja v Evropi. Družbi Preem in Valero Energy Ltd Ireland sta izrecno zahtevali, da se HVO izključi iz sedanjega obsega izdelka, saj se v prihodnjih letih pričakuje pomanjkanje HVO. Družba Valero Energy Ltd Ireland se je posebej sklicevala na cilje EU glede energije iz obnovljivih virov za promet do leta 2030 in trdila, da naj ti cilji glede na sedanjo proizvodnjo v EU ne bi bili doseženi.

| (138) | Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci Unije dovolj zmogljivosti za zadovoljitev sedanjega povpraševanja in celo neizkoriščeno zmogljivost, da po potrebi zadovoljijo prihodnje povečanje in izvoz. Poleg tega je bilo prezgodaj, da bi z gotovostjo ocenili, ali se bo pomanjkanje v letu 2030 verjetno uresničilo, zlasti glede na nedavne širitve zmogljivosti EU. Ob tem bi bila Komisija morda v boljšem položaju, da oceni razmere, če se čez pet let od nje zahteva, da opravi pregled zaradi izteka ukrepa. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci Unije dovolj zmogljivosti za zadovoljitev sedanjega povpraševanja in celo neizkoriščeno zmogljivost, da po potrebi zadovoljijo prihodnje povečanje in izvoz. Poleg tega je bilo prezgodaj, da bi z gotovostjo ocenili, ali se bo pomanjkanje v letu 2030 verjetno uresničilo, zlasti glede na nedavne širitve zmogljivosti EU. Ob tem bi bila Komisija morda v boljšem položaju, da oceni razmere, če se čez pet let od nje zahteva, da opravi pregled zaradi izteka ukrepa. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (139) | Ni znakov, da obstoječi veljavni ukrepi negativno vplivajo na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen vpliv na njihovo dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(139)

Ni znakov, da obstoječi veljavni ukrepi negativno vplivajo na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen vpliv na njihovo dobičkonosnost.

| (140) | Komisija je zato sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi škodovalo interesu uporabnikov. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je zato sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi škodovalo interesu uporabnikov.

6.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (141) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni prepričljivih razlogov v interesu Unije, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(141)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni prepričljivih razlogov v interesu Unije, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA.

7.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (142) | Glede na sklepe Komisije v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode iz tega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA in so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1518, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/676. |
| --- | --- |

(142)

Glede na sklepe Komisije v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode iz tega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA in so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1518, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/676.

| (143) | Kot je opisano v zgornji uvodni izjavi 1, so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(143)

Kot je opisano v zgornji uvodni izjavi 1, so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA.

| (144) | Protidampinške dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(144)

Protidampinške dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA.

| (145) | Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1518, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(145)

Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1518, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo.

| (146) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(146)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe.

| (147) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (21) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca – |
| --- | --- |

(147)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (21) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca –

21

Uradnega lista Evropske unije

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019).

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek, opisan v odstavku 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so naslednji fiksni zneski:

| Družba | Stopnja protidampinške dajatve v EUR na neto tono | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Družbe iz Priloge I | 115,6 | glej Prilogo I |
| Vse druge družbe | 172,2 | A999 |

Družba

Stopnja protidampinške dajatve v EUR na neto tono

Dodatna oznaka TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Družbe iz Priloge I

115,6

glej Prilogo I

Vse druge družbe

172,2

A999

Protidampinška dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

3.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Kadar katera koli stran iz Združenih držav Amerike Komisiji predloži zadostne dokaze, da:

| (a) | ni izvažala blaga, opisanega v členu 1(1), s poreklom iz Združenih držav Amerike v obdobju preiskave (od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008); |
| --- | --- |

(a)

ni izvažala blaga, opisanega v členu 1(1), s poreklom iz Združenih držav Amerike v obdobju preiskave (od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008);

| (b) | ni povezana z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, in |
| --- | --- |

(b)

ni povezana z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, in

| (c) | je zadevno blago dejansko izvažala ali je prevzela nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozila znatno količino v Unijo, |
| --- | --- |

(c)

je zadevno blago dejansko izvažala ali je prevzela nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozila znatno količino v Unijo,

lahko Komisija spremeni Prilogo I, da za navedeno stran določi dajatev, ki se uporablja za sodelujoče proizvajalce, ki niso vključeni v vzorec, tj. 115,6 EUR na tono.

Člen 2

1.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“, kot so določene v členu 1(2), se razširi na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so poslani iz Kanade, ne glede na to, ali so deklarirani s poreklom iz Kanade ali ne, in se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011), razen za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Dajatev, ki se bo razširila, je dajatev, določena za „vse druge družbe“ iz člena 1(2), to je dokončna protidampinška dajatev v višini 172,2 EUR na neto tono.

Protidampinška dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

2.   Uporaba izvzetij, ki so odobrena družbam iz odstavka 1 ali ki jih je Komisija odobrila v skladu s členom 4(2), je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja protidampinška dajatev v skladu z odstavkom 1.

Člen 3

1.   Dokončna protidampinška dajatev, kot je določena v členu 1(2), se razširi na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209830), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009130), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009930), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194330), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194630), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194730), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201130), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201630), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999220) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009030).

Protidampinška dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

2.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe iz člena 1(2), je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge III. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve iz člena 1(2), ki velja za „vse druge družbe“.

Člen 4

1.   Zahtevki za izvzetje iz dajatve, razširjene s členom 2(1) in členom 3(1), se predložijo v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Evropske unije, podpisati pa jih mora oseba, pooblaščena za zastopanje subjekta, ki je zaprosil za izvzetje. Zahtevek je treba poslati na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   V skladu s členom 13(4) Uredbe (EU) 2016/1036 lahko Komisija, po posvetovanju s svetovalnim odborom, s sklepom odobri izvzetje iz dajatve, razširjene s členom 2(1) in členom 3(1), za uvoz iz družb, ki se ne izogibajo protidampinškim ukrepom, uvedenim s členom 1.

Člen 5

Če se blago poškoduje še pred sprostitvijo v prosti promet in se zato cena, ki je bila dejansko plačana ali jo je treba plačati, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 131(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (22), se znesek protidampinške dajatve, določen v členih 1, 2 in 3, zniža za odstotni delež, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 599/2009 z dne 7. julija 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 179, 10.7.2009, str. 26).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 444/2011 z dne 5. maja 2011 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 599/2009 za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 599/2009 na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, in o zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Singapurja (UL L 122, 11.5.2011, str. 12).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1518 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 239, 15.9.2015, str. 69).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/676 z dne 29. aprila 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1518 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 116, 30.4.2016, str. 31).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1598 z dne 22. septembra 2017 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1518 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 245, 23.9.2017, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1121 z dne 10. avgusta 2018 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1518 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 204, 13.8.2018, str. 33).

7

(8)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 18, 20.1.2020, str. 20).

8

(9)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL C 303, 14.9.2020, str. 18).

9

(10)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL C 303, 14.9.2020, str. 7).

10

(11)  Dokument Tron: t21.000417.

11

(12)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

12

(13)  Uredba Komisije (ES) št. 193/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 67, 12.3.2009, str. 22).

13

(14)  Potrošnja temelji na podatkih EU27, brez podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo.

14

(15)  Obseg uvoza temelji na podatkih EU27, brez podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo.

15

(16)  Uvoz iz tretjih držav temelji na podatkih EU27, razen podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo kot državo članico, a vključno s podatki, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo kot tretjo državo.

16

(17)  Podatki o makroekonomskih kazalnikih so temeljili na EU27, brez podatkov Združenega kraljestva.

17

(18)  Ameriško ministrstvo za kmetijstvo, letno poročilo o biogorivih (poročilo GAIN), 29. junij 2020.

18

(19)  Mikroekonomski kazalniki temeljijo na podatkih EU-28, vključno z Združenim kraljestvom. Glede na majhen obseg prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v Združenem kraljestvu (približno 1,1 % povprečne prodaje teh proizvajalcev v EU v OPP) se zdi, da je vpliv transakcij v zvezi z Združenim kraljestvom na ugotovitve o škodi minimalen, zato se sklepi o znatni škodi ob uporabi podatkov EU27 ne bi spremenili.

19

(20)  Od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008.

20

(21)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

21

(22)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

22

---

PRILOGA I

| Ime družbe | Kraj | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Organic Technologies | Coshocton | C482 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Ime družbe

Kraj

Dodatna oznaka TARIC

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Organic Technologies

Coshocton

C482

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše pooblaščena oseba subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz členov 1(3) in 2(2) v naslednji obliki:

| — | ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun, |
| --- | --- |

—

ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun,

| — | naslednja izjava:


  „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v [zadevne države]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ |
| --- | --- |

—

naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v [zadevne države]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“

---

PRILOGA III

Izjava, ki jo podpiše uradnik subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 3(2) v naslednji obliki:

| — | ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun, |
| --- | --- |

—

ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun,

| — | naslednja izjava:


  „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Združenih državah Amerike. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ |
| --- | --- |

—

naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Združenih državah Amerike. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/62

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1267

z dne 29. julija 2021

o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 18(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 598/2009 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini od 211,20 EUR do 237 EUR na neto tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824 90 97 87), s poreklom iz Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA ali zadevna država). Za izravnalno dajatev, uvedeno s to uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotni ukrepi. Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 598/2009 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini od 211,20 EUR do 237 EUR na neto tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824 90 97 87), s poreklom iz Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA ali zadevna država). Za izravnalno dajatev, uvedeno s to uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotni ukrepi. Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava.

2

| (2) | Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 443/2011 (3) po preiskavi proti izogibanju dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 598/2009, razširil na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville, in Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Z isto uredbo je dokončno izravnalno dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 598/2009, razširil tudi na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 443/2011 (3) po preiskavi proti izogibanju dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 598/2009, razširil na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville, in Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Z isto uredbo je dokončno izravnalno dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 598/2009, razširil tudi na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA.

3

| (3) | Evropska komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1519 (4) po pregledu zaradi izteka ukrepov (v nadaljnjem besedilu: prejšnji pregled zaradi izteka ukrepov) ponovno uvedla dokončne izravnalne ukrepe za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(3)

Evropska komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1519 (4) po pregledu zaradi izteka ukrepov (v nadaljnjem besedilu: prejšnji pregled zaradi izteka ukrepov) ponovno uvedla dokončne izravnalne ukrepe za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA.

4

| (4) | Poleg tega je bila z Uredbo (EU) 2015/1519, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/675 (5), dokončna izravnalna dajatev razširjena tudi na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajajo družba BIOX Corporation, Oakville, in družba Rothsay Biodiesel, Guelph, obe s sedežem v Ontariu v Kanadi, ter družba DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Z isto uredbo je Evropska komisija dokončno izravnalno dajatev razširila tudi na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je bila z Uredbo (EU) 2015/1519, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/675 (5), dokončna izravnalna dajatev razširjena tudi na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajajo družba BIOX Corporation, Oakville, in družba Rothsay Biodiesel, Guelph, obe s sedežem v Ontariu v Kanadi, ter družba DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Z isto uredbo je Evropska komisija dokončno izravnalno dajatev razširila tudi na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA.

5

| (5) | Trenutno veljavne izravnalne dajatve so fiksni zneski, ki znašajo od 211,20 EUR do 237 EUR na neto tono na uvoz od proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno veljavne izravnalne dajatve so fiksni zneski, ki znašajo od 211,20 EUR do 237 EUR na neto tono na uvoz od proizvajalcev izvoznikov.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

| (6) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku ukrepov (6) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba). |
| --- | --- |

(6)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku ukrepov (6) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba).

6

| (7) | Zahtevek za pregled je 11. junija 2020 vložil Evropski odbor za biodizel (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev vstopa subvencioniranega biodizla v Unijo in ponovitev škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek za pregled je 11. junija 2020 vložil Evropski odbor za biodizel (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev vstopa subvencioniranega biodizla v Unijo in ponovitev škode za industrijo Unije.

2.   ZAČETEK PREGLEDA ZARADI IZTEKA UKREPOV

ZAČETEK PREGLEDA ZARADI IZTEKA UKREPOV

| (8) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 14. septembra 2020 začela pregled zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA na podlagi člena 18(1) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (8) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 14. septembra 2020 začela pregled zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz ZDA na podlagi člena 18(1) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (8) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

7

Uradnem listu Evropske unije

8

| (9) | Istega dne, tj. 14. septembra 2020, je Komisija vzporedno začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(9)

Istega dne, tj. 14. septembra 2020, je Komisija vzporedno začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA.

| (10) | Kanadska vlada je podala pripombe v zvezi s tem začetkom in navedla, da bi bilo treba v primeru ohranitve ukrepov ohraniti izvzetje, odobreno trem kanadskim proizvajalcem biodizla. Komisija je ohranila izvzetje v členu 2 te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Kanadska vlada je podala pripombe v zvezi s tem začetkom in navedla, da bi bilo treba v primeru ohranitve ukrepov ohraniti izvzetje, odobreno trem kanadskim proizvajalcem biodizla. Komisija je ohranila izvzetje v členu 2 te uredbe.

2.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (11) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajemala obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemalo obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajemala obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemalo obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.2   Izstop Združenega kraljestva iz EU

Izstop Združenega kraljestva iz EU

| (12) | Ta zadeva se je začela 14. septembra 2020, tj. v prehodnem obdobju, dogovorjenem med Združenim kraljestvom in EU, v katerem je za Združeno kraljestvo še naprej veljalo pravo Unije. To obdobje se je končalo 31. decembra 2020. Posledično družbe in združenja iz Združenega kraljestva od 1. januarja 2021 ne izpolnjujejo več pogojev za zainteresirane strani v tem postopku. |
| --- | --- |

(12)

Ta zadeva se je začela 14. septembra 2020, tj. v prehodnem obdobju, dogovorjenem med Združenim kraljestvom in EU, v katerem je za Združeno kraljestvo še naprej veljalo pravo Unije. To obdobje se je končalo 31. decembra 2020. Posledično družbe in združenja iz Združenega kraljestva od 1. januarja 2021 ne izpolnjujejo več pogojev za zainteresirane strani v tem postopku.

| (13) | Komisija je 15. januarja 2021 z obvestilom k spisu (9) gospodarske subjekte iz Združenega kraljestva, ki so menili, da še vedno izpolnjujejo pogoje za zainteresirane strani, pozvala, naj se ji javijo. Družbi BP OIL International Limited in Argent Energy sta zaprosili, naj se še naprej štejeta za zainteresirani strani, pri čemer jima je bila ta pravica odobrena na podlagi predloženih dokazov. Zlasti sta obe družbi zagotovili dokaz o obstoju povezanih subjektov v zadevni skupini, ki je dejavna na trgu Unije. Po drugi strani je bila matična družba Valero Energy Limited iz Združenega kraljestva nadomeščena z njenim irskim odvisnim podjetjem Valero Energy Limited Ireland, saj je slednje podjetje dejavno na trgu Unije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 15. januarja 2021 z obvestilom k spisu (9) gospodarske subjekte iz Združenega kraljestva, ki so menili, da še vedno izpolnjujejo pogoje za zainteresirane strani, pozvala, naj se ji javijo. Družbi BP OIL International Limited in Argent Energy sta zaprosili, naj se še naprej štejeta za zainteresirani strani, pri čemer jima je bila ta pravica odobrena na podlagi predloženih dokazov. Zlasti sta obe družbi zagotovili dokaz o obstoju povezanih subjektov v zadevni skupini, ki je dejavna na trgu Unije. Po drugi strani je bila matična družba Valero Energy Limited iz Združenega kraljestva nadomeščena z njenim irskim odvisnim podjetjem Valero Energy Limited Ireland, saj je slednje podjetje dejavno na trgu Unije.

9

2.3   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (14) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in jih povabila k sodelovanju.

| (15) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(15)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.4   Vzorčenje

Vzorčenje

| (16) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda uporabila vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda uporabila vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (17) | Komisija je 14. septembra 2020 zainteresirane strani obvestila o začasnem vzorcu proizvajalcev Unije v skladu z oddelkom 5.3 obvestila o začetku. Vzorec je izbrala na podlagi velikosti proizvodnje in obsega prodaje podobnega izdelka v letu 2019 ter geografske lokacije proizvajalcev podobnega izdelka. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 17,5 % ocenjenega celotnega obsega proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, vzorec pa je zagotavljal tudi dobro geografsko razpršenost. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. V roku sedmih dni od obvestila o začasnem vzorcu proizvajalcev Unije ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 14. septembra 2020 zainteresirane strani obvestila o začasnem vzorcu proizvajalcev Unije v skladu z oddelkom 5.3 obvestila o začetku. Vzorec je izbrala na podlagi velikosti proizvodnje in obsega prodaje podobnega izdelka v letu 2019 ter geografske lokacije proizvajalcev podobnega izdelka. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 17,5 % ocenjenega celotnega obsega proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, vzorec pa je zagotavljal tudi dobro geografsko razpršenost. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. V roku sedmih dni od obvestila o začasnem vzorcu proizvajalcev Unije ni prejela nobenih pripomb.

Vzorčenje uvoznikov

| (18) | Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (19) | Zahtevane informacije je predložil samo en nepovezani uvoznik, družba Shell Trading Rotterdam BV, zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(19)

Zahtevane informacije je predložil samo en nepovezani uvoznik, družba Shell Trading Rotterdam BV, zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov

| (20) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe države izvoznice pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavijo stik z njimi. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe države izvoznice pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavijo stik z njimi.

| (21) | Javili so se trije proizvajalci izvozniki iz ZDA in izrazili pripravljenost za sodelovanje s Komisijo pri preiskavi. Glede na majhno število se je odločila, da vzorčenje ni potrebno, in vse tri družbe pozvala, naj izpolnijo vprašalnik. |
| --- | --- |

(21)

Javili so se trije proizvajalci izvozniki iz ZDA in izrazili pripravljenost za sodelovanje s Komisijo pri preiskavi. Glede na majhno število se je odločila, da vzorčenje ni potrebno, in vse tri družbe pozvala, naj izpolnijo vprašalnik.

2.5   Sodelovanje zadevne države

Sodelovanje zadevne države

| (22) | Ena od prvotno sodelujočih družb je Komisiji 15. oktobra 2020 poslala elektronsko pošto, v kateri jo je obvestila, da ne bo več sodelovala. Poleg tega tudi drugi dve družbi nista izpolnili vprašalnika in s tem predložili zahtevanih informacij v zahtevanem roku. |
| --- | --- |

(22)

Ena od prvotno sodelujočih družb je Komisiji 15. oktobra 2020 poslala elektronsko pošto, v kateri jo je obvestila, da ne bo več sodelovala. Poleg tega tudi drugi dve družbi nista izpolnili vprašalnika in s tem predložili zahtevanih informacij v zahtevanem roku.

| (23) | Komisija je 10. novembra 2020 poslala dopis, s katerim je vse tri družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve preiskave temeljile na razpoložljivih dejstvih. O tej nameri je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 17. november 2020. Prejela ni nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 10. novembra 2020 poslala dopis, s katerim je vse tri družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve preiskave temeljile na razpoložljivih dejstvih. O tej nameri je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 17. november 2020. Prejela ni nobenih pripomb.

| (24) | Poleg tega je Komisija ob začetku z verbalno noto z dne 14. septembra 2020 od organov ZDA zahtevala, naj vrnejo izpolnjen protisubvencijski vprašalnik, namenjen vladi ZDA. V zahtevanem roku odgovora ni prejela. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega je Komisija ob začetku z verbalno noto z dne 14. septembra 2020 od organov ZDA zahtevala, naj vrnejo izpolnjen protisubvencijski vprašalnik, namenjen vladi ZDA. V zahtevanem roku odgovora ni prejela.

| (25) | Komisija je 10. novembra 2020 poslala verbalno noto, s katero je organe ZDA obvestila, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve preiskave zaradi nesodelovanja temeljile na razpoložljivih dejstvih. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je 10. novembra 2020 poslala verbalno noto, s katero je organe ZDA obvestila, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe in da bodo ugotovitve preiskave zaradi nesodelovanja temeljile na razpoložljivih dejstvih.

| (26) | Rok za predložitev pripomb na verbalno noto je bil 17. november 2020. Prejela ni nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(26)

Rok za predložitev pripomb na verbalno noto je bil 17. november 2020. Prejela ni nobenih pripomb.

| (27) | Komisija je zato sklenila, da v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov niso sodelovali ne proizvajalci izvozniki ne vlada ZDA. Zato se je odločila, da bo uporabila določbe člena 28 osnovne uredbe in da bodo njene ugotovitve, pozitivne ali negativne, temeljile na razpoložljivih dejstvih. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je zato sklenila, da v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov niso sodelovali ne proizvajalci izvozniki ne vlada ZDA. Zato se je odločila, da bo uporabila določbe člena 28 osnovne uredbe in da bodo njene ugotovitve, pozitivne ali negativne, temeljile na razpoložljivih dejstvih.

2.6   Vprašalniki

Vprašalniki

| (28) | Ob začetku je bil izvod vprašalnika na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino. |
| --- | --- |

(28)

Ob začetku je bil izvod vprašalnika na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino.

| (29) | Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije in en nepovezan uvoznik Unije. |
| --- | --- |

(29)

Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije in en nepovezan uvoznik Unije.

2.7   Preverjanje

Preverjanje

| (30) | Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah in različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 26 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve v skladu z obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (10). Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani: | proizvajalci Unije:








  — | SAIPOL Bu Diester, Francija, |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah in različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 26 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve v skladu z obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (10). Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani:

10

proizvajalci Unije:

proizvajalci Unije:

—

SAIPOL Bu Diester, Francija,

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Španija, |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Španija,

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Nemčija, |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Nemčija,

| | uvoznik:








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemska. |
| --- | --- | --- |

uvoznik:

uvoznik:

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemska.

2.8   Razkritje

Razkritje

| (31) | Komisija je 21. maja 2021 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne izravnalne dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je 21. maja 2021 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne izravnalne dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

| (32) | Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje.

3.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

3.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (33) | Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, in sicer monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(33)

Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, in sicer monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (34) | Biodizel je obnovljivo gorivo, proizvedeno iz različnejših surovin, tj. rastlinskih olj, kot so repično olje, sojino olje, palmovo olje in uporabljena olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase. |
| --- | --- |

(34)

Biodizel je obnovljivo gorivo, proizvedeno iz različnejših surovin, tj. rastlinskih olj, kot so repično olje, sojino olje, palmovo olje in uporabljena olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase.

| (35) | Biodizel se uporablja v prometnem sektorju, večinoma mešan z mineralnim dizelskim gorivom (tj. naftnim/konvencionalnim dizelskim gorivom) in zelo malo v čisti obliki (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodizel se uporablja v prometnem sektorju, večinoma mešan z mineralnim dizelskim gorivom (tj. naftnim/konvencionalnim dizelskim gorivom) in zelo malo v čisti obliki (B100).

3.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (36) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu ZDA, ter |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu ZDA, ter

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (37) | Ti izdelki se torej v smislu člena 2(c) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(37)

Ti izdelki se torej v smislu člena 2(c) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

3.3   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (38) | Švedska družba Preem AB in družba Valero Energy Ltd Ireland, proizvajalki goriva ter dobaviteljici in kot taki uporabnici zadevnega izdelka, sta trdili, da sta biodizel iz metil estra maščobnih kislin (FAME) in biodizel iz rastlinskega olja, obdelanega z vodikom (HVO), dve različni vrsti biodizla in da bi bilo treba HVO izključiti iz sedanjega obsega izdelka. V uredbi o uvedbi začasnih ukrepov iz leta 2009 (11) so se vse vrste biodizla in mešanice biodizla štele za biodizelsko gorivo. FAME in HVO se lahko mešata z dizelskim gorivom, pri čemer je končna uporaba izdelka kljub nekaterim različnim fizikalnim lastnostim enaka, oba izdelka pa proizvaja industrija Unije. Poleg tega je bilo v pritožbi v prvotni preiskavi izrecno opredeljeno, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz HVO, del zadevnega izdelka, te trditve pa takrat ni izpodbijala nobena stran. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(38)

Švedska družba Preem AB in družba Valero Energy Ltd Ireland, proizvajalki goriva ter dobaviteljici in kot taki uporabnici zadevnega izdelka, sta trdili, da sta biodizel iz metil estra maščobnih kislin (FAME) in biodizel iz rastlinskega olja, obdelanega z vodikom (HVO), dve različni vrsti biodizla in da bi bilo treba HVO izključiti iz sedanjega obsega izdelka. V uredbi o uvedbi začasnih ukrepov iz leta 2009 (11) so se vse vrste biodizla in mešanice biodizla štele za biodizelsko gorivo. FAME in HVO se lahko mešata z dizelskim gorivom, pri čemer je končna uporaba izdelka kljub nekaterim različnim fizikalnim lastnostim enaka, oba izdelka pa proizvaja industrija Unije. Poleg tega je bilo v pritožbi v prvotni preiskavi izrecno opredeljeno, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz HVO, del zadevnega izdelka, te trditve pa takrat ni izpodbijala nobena stran. Trditev je bila zato zavrnjena.

11

4.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA

4.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (39) | Komisija je v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe proučila, ali bi iztek veljavnosti obstoječih ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA in nadaljevanje ali ponovitev škode industriji Unije. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov in organov ZDA, kot je opisano v zgornjih uvodnih izjavah 23 do 28, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci izvozniki in organi ZDA. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe proučila, ali bi iztek veljavnosti obstoječih ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA in nadaljevanje ali ponovitev škode industriji Unije. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov in organov ZDA, kot je opisano v zgornjih uvodnih izjavah 23 do 28, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci izvozniki in organi ZDA.

| (40) | Zato so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Komisija je uporabila naslednje vire informacij: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov in nadaljnje podatke, ki jih je predložil vložnik, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) ter spletišči uprave ZDA za energetske informacije in ameriškega ministrstva za kmetijstvo. |
| --- | --- |

(40)

Zato so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Komisija je uporabila naslednje vire informacij: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov in nadaljnje podatke, ki jih je predložil vložnik, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) ter spletišči uprave ZDA za energetske informacije in ameriškega ministrstva za kmetijstvo.

| (41) | Komisija je zlasti analizirala naslednje zvezne in državne sheme subvencij, ki so bile opredeljene v zahtevku za pregled in za katere je Komisija ugotovila, da se še vedno uporabljajo. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je zlasti analizirala naslednje zvezne in državne sheme subvencij, ki so bile opredeljene v zahtevku za pregled in za katere je Komisija ugotovila, da se še vedno uporabljajo.

| (42) | Po drugi strani pa Komisija zaradi nesodelovanja organov ZDA in proizvajalcev izvoznikov v ZDA ter ob upoštevanju sklepov v zvezi z nadaljevanjem subvencioniranja na podlagi zgoraj navedenih shem ni nadalje analizirala naslednjih zveznih in državnih shem subvencij. |
| --- | --- |

(42)

Po drugi strani pa Komisija zaradi nesodelovanja organov ZDA in proizvajalcev izvoznikov v ZDA ter ob upoštevanju sklepov v zvezi z nadaljevanjem subvencioniranja na podlagi zgoraj navedenih shem ni nadalje analizirala naslednjih zveznih in državnih shem subvencij.

4.2   Subvencioniranje – zvezne sheme

Subvencioniranje – zvezne sheme

4.2.1   Olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel

Olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel

4.2.1.1   Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (43) | Pravna podlaga za sistem davčne olajšave za pripravljavce mešanic, prodajalce na drobno in končne uporabnike biodizla je člen 40A(b) naslova 26 zakonika ZDA. Določa naslednje olajšave za biodizelsko gorivo:






  (1) | olajšavo za mešanice biodizla; |
| --- | --- | --- |

(43)

Pravna podlaga za sistem davčne olajšave za pripravljavce mešanic, prodajalce na drobno in končne uporabnike biodizla je člen 40A(b) naslova 26 zakonika ZDA. Določa naslednje olajšave za biodizelsko gorivo:

(1)

olajšavo za mešanice biodizla;

| (2) | olajšavo za biodizel; |
| --- | --- |

(2)

olajšavo za biodizel;

| (3) | olajšavo za male proizvajalce agro-biodizla. |
| --- | --- |

(3)

olajšavo za male proizvajalce agro-biodizla.

| (44) | Zvezna zakonodaja ZDA vključuje olajšavo za mešanice biodizla od leta 2005 (12). V skladu s členom 202(a) ameriškega zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 naj bi ta davčna olajšava prenehala veljati 31. decembra 2009 (13). Vendar ta shema subvencij nikoli ni dejansko prenehala veljati, ampak je bila do zdaj večkrat retroaktivno obnovljena. Nazadnje je kongres ZDA z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavil shemo za dve leti, in sicer od 31. decembra 2017 in jo podaljšala za tri leta, tj. do 31. decembra 2022 (14). To petletno podaljšanje je najdaljše podaljšanje od uvedbe te sheme subvencij. |
| --- | --- |

(44)

Zvezna zakonodaja ZDA vključuje olajšavo za mešanice biodizla od leta 2005 (12). V skladu s členom 202(a) ameriškega zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 naj bi ta davčna olajšava prenehala veljati 31. decembra 2009 (13). Vendar ta shema subvencij nikoli ni dejansko prenehala veljati, ampak je bila do zdaj večkrat retroaktivno obnovljena. Nazadnje je kongres ZDA z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavil shemo za dve leti, in sicer od 31. decembra 2017 in jo podaljšala za tri leta, tj. do 31. decembra 2022 (14). To petletno podaljšanje je najdaljše podaljšanje od uvedbe te sheme subvencij.

12

13

14

| (45) | Po razkritju je vložnik Komisijo obvestil, da je bil 25. maja 2021 v senatu ZDA in predstavniškem domu ZDA predložen predlog zakona z namenom podaljšanja sheme olajšave za mešanice biodizla za dodatna tri leta, tj. do 31. decembra 2025. |
| --- | --- |

(45)

Po razkritju je vložnik Komisijo obvestil, da je bil 25. maja 2021 v senatu ZDA in predstavniškem domu ZDA predložen predlog zakona z namenom podaljšanja sheme olajšave za mešanice biodizla za dodatna tri leta, tj. do 31. decembra 2025.

| (46) | Tako kot olajšava za mešanice biodizla je olajšava za biodizel vključena v zvezno zakonodajo ZDA od leta 2005 (15). V skladu s členom 202(a) ameriškega zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 naj bi ta davčna olajšava prenehala veljati 31. decembra 2009 (16). Vendar tudi ta shema subvencij ni nikoli prenehala veljati in je bila do zdaj večkrat retroaktivno obnovljena. Nazadnje je shema kongresa ZDA z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavila shemo za dve leti, in sicer od 31. decembra 2017 in jo podaljšala za tri leta, tj. do 31. decembra 2022 (17). |
| --- | --- |

(46)

Tako kot olajšava za mešanice biodizla je olajšava za biodizel vključena v zvezno zakonodajo ZDA od leta 2005 (15). V skladu s členom 202(a) ameriškega zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 naj bi ta davčna olajšava prenehala veljati 31. decembra 2009 (16). Vendar tudi ta shema subvencij ni nikoli prenehala veljati in je bila do zdaj večkrat retroaktivno obnovljena. Nazadnje je shema kongresa ZDA z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavila shemo za dve leti, in sicer od 31. decembra 2017 in jo podaljšala za tri leta, tj. do 31. decembra 2022 (17).

15

16

17

| (47) | Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla je davčna olajšava, ki se uporablja samo za male proizvajalce agro-biodizla. Ta shema je obravnavana v spodnjih uvodnih izjavah 63 do 70. |
| --- | --- |

(47)

Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla je davčna olajšava, ki se uporablja samo za male proizvajalce agro-biodizla. Ta shema je obravnavana v spodnjih uvodnih izjavah 63 do 70.

4.2.1.2   Upravičenost

Upravičenost

| (48) | Za upravičenost do olajšave za mešanice biodizla iz točke 1 zgornje uvodne izjave 43 mora družba proizvesti mešanico biodizla in dizelskega goriva, ki se prodaja kot gorivo ali za uporabo kot gorivo. |
| --- | --- |

(48)

Za upravičenost do olajšave za mešanice biodizla iz točke 1 zgornje uvodne izjave 43 mora družba proizvesti mešanico biodizla in dizelskega goriva, ki se prodaja kot gorivo ali za uporabo kot gorivo.

| (49) | Oseba, ki uveljavlja spodbudo, mora pridobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika biodizla, v katerem so opredeljeni izdelek, odstotek biodizla in odstotek agro-biodizla (18) v izdelku. Ta olajšava se izvede kot olajšava pri plačilu trošarine, če pa je trošarinska obveznost družbe manjša od skupne olajšave pri plačilu trošarine, lahko družba preostalo olajšavo uveljavlja kot vračljivo davčno olajšavo za dohodek. Vračljiva davčna olajšava za dohodek je olajšava na podlagi dohodnine davkoplačevalca ali neposrednega plačila. Vračljiva pa je, ker se presežek olajšave davkoplačevalcu lahko izplača kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava večja od davčne obveznosti posameznika. |
| --- | --- |

(49)

Oseba, ki uveljavlja spodbudo, mora pridobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika biodizla, v katerem so opredeljeni izdelek, odstotek biodizla in odstotek agro-biodizla (18) v izdelku. Ta olajšava se izvede kot olajšava pri plačilu trošarine, če pa je trošarinska obveznost družbe manjša od skupne olajšave pri plačilu trošarine, lahko družba preostalo olajšavo uveljavlja kot vračljivo davčno olajšavo za dohodek. Vračljiva davčna olajšava za dohodek je olajšava na podlagi dohodnine davkoplačevalca ali neposrednega plačila. Vračljiva pa je, ker se presežek olajšave davkoplačevalcu lahko izplača kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava večja od davčne obveznosti posameznika.

18

| (50) | Olajšava za biodizel iz točke 2 zgornje uvodne izjave 43 je nevračljiva davčna olajšava za dohodek za trgovce na drobno ali končne uporabnike nemešanega čistega biodizla. Olajšava za čisti biodizel velja samo za osebo, ki ima v rezervoarju za gorivo vozila čisti biodizel ali ga uporablja kot gorivo. Opozoriti je treba, da lahko to olajšavo prejmejo tudi proizvajalci biodizla, ki proizvajajo svoj biodizel. Za uveljavljanje olajšave mora biti proizvajalec biodizla torej dejaven kot trgovec na drobno (točenje galone biodizla v rezervoar za gorivo končnega uporabnika) ali kot končni uporabnik (npr. uporaba biodizla v lastnih vozilih). |
| --- | --- |

(50)

Olajšava za biodizel iz točke 2 zgornje uvodne izjave 43 je nevračljiva davčna olajšava za dohodek za trgovce na drobno ali končne uporabnike nemešanega čistega biodizla. Olajšava za čisti biodizel velja samo za osebo, ki ima v rezervoarju za gorivo vozila čisti biodizel ali ga uporablja kot gorivo. Opozoriti je treba, da lahko to olajšavo prejmejo tudi proizvajalci biodizla, ki proizvajajo svoj biodizel. Za uveljavljanje olajšave mora biti proizvajalec biodizla torej dejaven kot trgovec na drobno (točenje galone biodizla v rezervoar za gorivo končnega uporabnika) ali kot končni uporabnik (npr. uporaba biodizla v lastnih vozilih).

4.2.1.3   Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (51) | Biodizel v mešanici z dizelskim gorivom je upravičen do olajšave pri plačilu trošarine ali davčne olajšave za dohodek. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je prevladovala olajšava v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, tj. vključno z agro-biodizlom in dizelskim gorivom, proizvedenim iz biomase. |
| --- | --- |

(51)

Biodizel v mešanici z dizelskim gorivom je upravičen do olajšave pri plačilu trošarine ali davčne olajšave za dohodek. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je prevladovala olajšava v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, tj. vključno z agro-biodizlom in dizelskim gorivom, proizvedenim iz biomase.

| (52) | Končna davčna olajšava za mešano gorivo je odvisna od deleža biodizla v gorivu. Najmanjša zahteva, ki je tudi najpogostejša praksa, je mešanica 0,1 % mineralnega dizelskega goriva in 99,9 % biodizla (ta mešani izdelek je v ZDA označen kot B99), ker se s tem zagotovi pridobitev najvišje davčne olajšave. Delež biodizla v mešanem izdelku upravičuje davčno olajšavo (npr. 100 galon B99 vsebuje 99,9 galone biodizla in upravičuje davčno olajšavo v višini 99,90 USD). Predelava biodizla iz čistega izdelka (B100) v mešan izdelek (B99) je enostaven postopek. V čisti biodizel se doda 0,1 % mineralnega dizelskega goriva, pri čemer ne pride do velike spremembe zadevnega izdelka. Mešanje je podlaga za upravičenost do olajšave. |
| --- | --- |

(52)

Končna davčna olajšava za mešano gorivo je odvisna od deleža biodizla v gorivu. Najmanjša zahteva, ki je tudi najpogostejša praksa, je mešanica 0,1 % mineralnega dizelskega goriva in 99,9 % biodizla (ta mešani izdelek je v ZDA označen kot B99), ker se s tem zagotovi pridobitev najvišje davčne olajšave. Delež biodizla v mešanem izdelku upravičuje davčno olajšavo (npr. 100 galon B99 vsebuje 99,9 galone biodizla in upravičuje davčno olajšavo v višini 99,90 USD). Predelava biodizla iz čistega izdelka (B100) v mešan izdelek (B99) je enostaven postopek. V čisti biodizel se doda 0,1 % mineralnega dizelskega goriva, pri čemer ne pride do velike spremembe zadevnega izdelka. Mešanje je podlaga za upravičenost do olajšave.

| (53) | Proizvajalci biodizla lahko uveljavljajo spodbudo, če sami pripravljajo mešanico biodizla. Proizvajalec mora čisti biodizel zmešati z dizelskim gorivom. Pri upravičenosti do spodbude ni razlik med mešanico biodizla, namenjeno prodaji na domačem trgu, in mešanico biodizla za izvoz. |
| --- | --- |

(53)

Proizvajalci biodizla lahko uveljavljajo spodbudo, če sami pripravljajo mešanico biodizla. Proizvajalec mora čisti biodizel zmešati z dizelskim gorivom. Pri upravičenosti do spodbude ni razlik med mešanico biodizla, namenjeno prodaji na domačem trgu, in mešanico biodizla za izvoz.

| (54) | Do davčne olajšave so upravičene tudi družbe, ki ne proizvajajo čistega biodizla, ampak ga kupijo in nato naredijo mešanico biodizla. Te družbe morajo dobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika (in po potrebi vsakega naslednjega prodajnega posrednika) biodizla, v katerem proizvajalec jasno potrdi, da ni uveljavljal davčne olajšave (19). |
| --- | --- |

(54)

Do davčne olajšave so upravičene tudi družbe, ki ne proizvajajo čistega biodizla, ampak ga kupijo in nato naredijo mešanico biodizla. Te družbe morajo dobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika (in po potrebi vsakega naslednjega prodajnega posrednika) biodizla, v katerem proizvajalec jasno potrdi, da ni uveljavljal davčne olajšave (19).

19

| (55) | Spodbuda se lahko uveljavlja kot olajšava na podlagi trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti za dohodek ali kot neposredno gotovinsko plačilo. Skupni znesek spodbude (1 USD na galono) je enak ne glede na to, ali se spodbuda uveljavlja kot olajšava pri plačilu trošarine, davčna olajšava za dohodek, neposredno plačilo davkoplačevalcu ali kot kakršna koli kombinacija navedenega. |
| --- | --- |

(55)

Spodbuda se lahko uveljavlja kot olajšava na podlagi trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti za dohodek ali kot neposredno gotovinsko plačilo. Skupni znesek spodbude (1 USD na galono) je enak ne glede na to, ali se spodbuda uveljavlja kot olajšava pri plačilu trošarine, davčna olajšava za dohodek, neposredno plačilo davkoplačevalcu ali kot kakršna koli kombinacija navedenega.

| (56) | Zakonik ZDA določa, da se olajšava za mešanice biodizla odobri le, če družba, ki pripravlja mešanice biodizla in mineralnega dizelskega goriva, dobi potrdilo (potrdilo za biodizel) proizvajalca biodizla, v katerem proizvajalec med drugim potrdi količino biodizla, na katerega se potrdilo nanaša, in navede, ali je biodizel agro-biodizel ali drug biodizel. |
| --- | --- |

(56)

Zakonik ZDA določa, da se olajšava za mešanice biodizla odobri le, če družba, ki pripravlja mešanice biodizla in mineralnega dizelskega goriva, dobi potrdilo (potrdilo za biodizel) proizvajalca biodizla, v katerem proizvajalec med drugim potrdi količino biodizla, na katerega se potrdilo nanaša, in navede, ali je biodizel agro-biodizel ali drug biodizel.

| (57) | V zvezi z olajšavo za biodizel in podobno kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov lahko trgovec na drobno (ali proizvajalec biodizla v vlogi trgovca na drobno) ali končni uporabnik nemešanega biodizla uveljavlja 1,00 USD na galono za vse vrste nemešanega (čistega) biodizla, ki je v rezervoarju za gorivo vozila ali se uporablja kot gorivo. Nevračljiva splošna poslovna olajšava je olajšava na podlagi davka od dohodkov družbe. Nevračljiva pa je, ker presežka olajšave družbi ni mogoče izplačati kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava družbe večja od njene davčne obveznosti. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi z olajšavo za biodizel in podobno kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov lahko trgovec na drobno (ali proizvajalec biodizla v vlogi trgovca na drobno) ali končni uporabnik nemešanega biodizla uveljavlja 1,00 USD na galono za vse vrste nemešanega (čistega) biodizla, ki je v rezervoarju za gorivo vozila ali se uporablja kot gorivo. Nevračljiva splošna poslovna olajšava je olajšava na podlagi davka od dohodkov družbe. Nevračljiva pa je, ker presežka olajšave družbi ni mogoče izplačati kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava družbe večja od njene davčne obveznosti.

| (58) | Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do teh shem, in na podlagi razpoložljivih dejstev (20) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 27) je Komisija sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili te sheme. |
| --- | --- |

(58)

Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do teh shem, in na podlagi razpoložljivih dejstev (20) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 27) je Komisija sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili te sheme.

20

4.2.1.4   Sklep

Sklep

| (59) | Olajšavo za mešanice biodizla in olajšavo za biodizel je treba obravnavati kot davčni spodbudi ne glede na to, ali se izvedeta kot gotovinsko plačilo (velja le za olajšavo za mešanice biodizla) ali pa se izravnata z davčnimi obveznostmi (velja za obe davčni olajšavi). |
| --- | --- |

(59)

Olajšavo za mešanice biodizla in olajšavo za biodizel je treba obravnavati kot davčni spodbudi ne glede na to, ali se izvedeta kot gotovinsko plačilo (velja le za olajšavo za mešanice biodizla) ali pa se izravnata z davčnimi obveznostmi (velja za obe davčni olajšavi).

| (60) | Komisija je v skladu z ugotovitvami iz prvotne preiskave ugotovila, da so sheme subvencije v smislu člena 3(1)(a)(i) in (ii) osnovne uredbe, ker zagotavljajo finančni prispevek vlade ZDA v obliki nepovratnih sredstev (gotovinskih plačil, ki so mogoča le za olajšave za mešanice biodizla) in izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo (davčna izravnava) (velja za obe davčni olajšavi). Spodbude pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je v skladu z ugotovitvami iz prvotne preiskave ugotovila, da so sheme subvencije v smislu člena 3(1)(a)(i) in (ii) osnovne uredbe, ker zagotavljajo finančni prispevek vlade ZDA v obliki nepovratnih sredstev (gotovinskih plačil, ki so mogoča le za olajšave za mešanice biodizla) in izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo (davčna izravnava) (velja za obe davčni olajšavi). Spodbude pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo.

| (61) | Sheme so omejene na družbe, ki so dejavne v industriji biodizla, in se zato štejejo za specifične v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(61)

Sheme so omejene na družbe, ki so dejavne v industriji biodizla, in se zato štejejo za specifične v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

| (62) | Ker shema olajšave za mešanice biodizla zagotavlja subvencijo v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, je Komisija menila, da je ta shema zagotovila velik znesek subvencij proizvajalcem izvoznikom biodizla v ZDA in ostala daleč najpomembnejša shema v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Taka subvencija v višini 1 USD na galono bi znašala približno 302 EUR na tono. |
| --- | --- |

(62)

Ker shema olajšave za mešanice biodizla zagotavlja subvencijo v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, je Komisija menila, da je ta shema zagotovila velik znesek subvencij proizvajalcem izvoznikom biodizla v ZDA in ostala daleč najpomembnejša shema v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Taka subvencija v višini 1 USD na galono bi znašala približno 302 EUR na tono.

4.2.2   Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla

Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla

4.2.2.1   Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (63) | Člen 40A naslova 26 zakonika ZDA določa tudi davčno olajšavo za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla, kot sta olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel. |
| --- | --- |

(63)

Člen 40A naslova 26 zakonika ZDA določa tudi davčno olajšavo za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla, kot sta olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel.

| (64) | Poleg tega se davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla, podobno kot olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel, kot sta opredeljeni v uvodnih izjavah 44 in 46, v zvezni zakonodaji ZDA uporablja od leta 2005 (21). V skladu s členom 202(a) ameriškega zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 naj bi ta davčna olajšava prenehala veljati 31. decembra 2009 (22). Vendar ta shema subvencij ni nikoli prenehala veljati in je bila večkrat retroaktivno obnovljena. Nazadnje je shema kongresa ZDA z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavila shemo za dve leti, in sicer od 31. decembra 2017 in jo podaljšala za tri leta, tj. do 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega se davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla, podobno kot olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel, kot sta opredeljeni v uvodnih izjavah 44 in 46, v zvezni zakonodaji ZDA uporablja od leta 2005 (21). V skladu s členom 202(a) ameriškega zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 naj bi ta davčna olajšava prenehala veljati 31. decembra 2009 (22). Vendar ta shema subvencij ni nikoli prenehala veljati in je bila večkrat retroaktivno obnovljena. Nazadnje je shema kongresa ZDA z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavila shemo za dve leti, in sicer od 31. decembra 2017 in jo podaljšala za tri leta, tj. do 31. decembra 2022.

21

22

4.2.2.2   Upravičenost

Upravičenost

| (65) | Ta shema je na voljo le malim proizvajalcem čistega agro-biodizla. Do olajšave ni upravičena nobena družba, ki pripravlja mešanice, ali trgovec, ki kupi biodizel, vendar ga ne proizvaja. Mali proizvajalec je vsak proizvajalec, čigar proizvodna zmogljivost ne presega 60 milijonov galon agro-biodizla na leto. |
| --- | --- |

(65)

Ta shema je na voljo le malim proizvajalcem čistega agro-biodizla. Do olajšave ni upravičena nobena družba, ki pripravlja mešanice, ali trgovec, ki kupi biodizel, vendar ga ne proizvaja. Mali proizvajalec je vsak proizvajalec, čigar proizvodna zmogljivost ne presega 60 milijonov galon agro-biodizla na leto.

| (66) | Mali proizvajalec agro-biodizla lahko za vsako galono proizvedenega agro-biodizla uveljavlja 0,10 USD nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek. Proizvodnja proizvajalca, upravičenega do olajšave, v nobenem davčnem letu ne sme preseči 15 milijonov galon. Proizvajalec lahko uveljavlja olajšavo, če se agro-biodizel uporablja kot gorivo, prodaja za uporabo kot gorivo ali uporablja za pripravo mešanice biodizla in dizelskega goriva, ki se uporablja kot gorivo ali prodaja za uporabo kot gorivo. Zato lahko mali proizvajalci agro-biodizla združijo to shemo s shemo olajšave za mešanice biodizla in tako skupaj prejmejo 1,10 USD na galono. V nasprotju z njimi so veliki proizvajalci agro-biodizla upravičeni le do sheme olajšave za mešanice biodizla. |
| --- | --- |

(66)

Mali proizvajalec agro-biodizla lahko za vsako galono proizvedenega agro-biodizla uveljavlja 0,10 USD nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek. Proizvodnja proizvajalca, upravičenega do olajšave, v nobenem davčnem letu ne sme preseči 15 milijonov galon. Proizvajalec lahko uveljavlja olajšavo, če se agro-biodizel uporablja kot gorivo, prodaja za uporabo kot gorivo ali uporablja za pripravo mešanice biodizla in dizelskega goriva, ki se uporablja kot gorivo ali prodaja za uporabo kot gorivo. Zato lahko mali proizvajalci agro-biodizla združijo to shemo s shemo olajšave za mešanice biodizla in tako skupaj prejmejo 1,10 USD na galono. V nasprotju z njimi so veliki proizvajalci agro-biodizla upravičeni le do sheme olajšave za mešanice biodizla.

4.2.2.3   Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (67) | Nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek se uveljavljajo enkrat na leto, ko upravičenec izpolnjuje napoved za odmero dohodnine. Olajšava za vsako galono biodizla, ki jo upravičenec proizvede v zadevnem davčnem letu, do največ 15 milijonov galon se izravna z obveznostjo upravičenca za davek od dohodkov pravnih oseb. Če je davčna obveznost upravičenca manjša od zneska olajšave, ki se uveljavlja, se lahko presežni znesek prenese v naslednja davčna leta. |
| --- | --- |

(67)

Nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek se uveljavljajo enkrat na leto, ko upravičenec izpolnjuje napoved za odmero dohodnine. Olajšava za vsako galono biodizla, ki jo upravičenec proizvede v zadevnem davčnem letu, do največ 15 milijonov galon se izravna z obveznostjo upravičenca za davek od dohodkov pravnih oseb. Če je davčna obveznost upravičenca manjša od zneska olajšave, ki se uveljavlja, se lahko presežni znesek prenese v naslednja davčna leta.

| (68) | Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (23) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo. |
| --- | --- |

(68)

Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (23) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo.

23

4.2.2.4   Sklep

Sklep

| (69) | Komisija je v skladu z ugotovitvami iz prvotne preiskave ugotovila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade ZDA v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je v skladu z ugotovitvami iz prvotne preiskave ugotovila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade ZDA v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (70) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(70)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

4.2.3   Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo

Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo

4.2.3.1   Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (71) | Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo ureja člen 9005 naslova IX zakona o kmetijski varnosti in podeželskih naložbah iz leta 2002 (v nadaljnjem besedilu: kmetijski zakon iz leta 2002) in je zdaj kodificiran pod členom 8105 naslova 7 zakonika ZDA. |
| --- | --- |

(71)

Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo ureja člen 9005 naslova IX zakona o kmetijski varnosti in podeželskih naložbah iz leta 2002 (v nadaljnjem besedilu: kmetijski zakon iz leta 2002) in je zdaj kodificiran pod členom 8105 naslova 7 zakonika ZDA.

| (72) | Program bi moral prenehati veljati leta 2012, vendar je bil leta 2013 (24) in nato leta 2014 (25) podaljšan. V zvezi s tem se je z zakonom o kmetijstvu iz leta 2014 program podaljšal še za nadaljnjih pet let, tj. do konca leta 2018. Nedavno je bil z zakonom o izboljšanju kmetijstva z dne 20. decembra 2018 ta program subvencij podaljšan še za nadaljnjih pet let, tj. do konca leta 2023 (26). |
| --- | --- |

(72)

Program bi moral prenehati veljati leta 2012, vendar je bil leta 2013 (24) in nato leta 2014 (25) podaljšan. V zvezi s tem se je z zakonom o kmetijstvu iz leta 2014 program podaljšal še za nadaljnjih pet let, tj. do konca leta 2018. Nedavno je bil z zakonom o izboljšanju kmetijstva z dne 20. decembra 2018 ta program subvencij podaljšan še za nadaljnjih pet let, tj. do konca leta 2023 (26).

24

25

26

4.2.3.2   Upravičenost

Upravičenost

| (73) | Ta program zagotavlja neposredna nepovratna sredstva proizvajalcem naprednih biogoriv, ki so običajno opredeljena kot „gorivo, pridobljeno iz obnovljive biomase, razen koruznega škroba“. Opredelitev vključuje dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (27). Upravičenim proizvajalcem z zmogljivostjo rafiniranja, ki presega 150 milijonov galon naprednega biogoriva na leto, se ne sme dodeliti več kot 5 % sredstev programa. Pripravljavci mešanic niso upravičeni do programa. |
| --- | --- |

(73)

Ta program zagotavlja neposredna nepovratna sredstva proizvajalcem naprednih biogoriv, ki so običajno opredeljena kot „gorivo, pridobljeno iz obnovljive biomase, razen koruznega škroba“. Opredelitev vključuje dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (27). Upravičenim proizvajalcem z zmogljivostjo rafiniranja, ki presega 150 milijonov galon naprednega biogoriva na leto, se ne sme dodeliti več kot 5 % sredstev programa. Pripravljavci mešanic niso upravičeni do programa.

27

4.2.3.3   Praktično izvajanje (28)

28

| (74) | Sodelujoči prejmejo neposredna plačila vlade, potem ko so se prijavili za program. Proizvajalci se morajo najprej registrirati pri organu in podpisati pogodbo. Proizvajalci morajo predložiti zahtevke za izplačila za vsako četrtletje poslovnega leta, da prejmejo plačilo za proizvodnjo naprednega biogoriva v navedenem četrtletju. Plačila se zagotovijo za dejansko proizvodnjo in povečano proizvodnjo. Višina plačil za dejansko proizvodnjo se izračuna četrtletno za dejansko proizvedeno količino naprednega biogoriva v vsakem četrtletju. |
| --- | --- |

(74)

Sodelujoči prejmejo neposredna plačila vlade, potem ko so se prijavili za program. Proizvajalci se morajo najprej registrirati pri organu in podpisati pogodbo. Proizvajalci morajo predložiti zahtevke za izplačila za vsako četrtletje poslovnega leta, da prejmejo plačilo za proizvodnjo naprednega biogoriva v navedenem četrtletju. Plačila se zagotovijo za dejansko proizvodnjo in povečano proizvodnjo. Višina plačil za dejansko proizvodnjo se izračuna četrtletno za dejansko proizvedeno količino naprednega biogoriva v vsakem četrtletju.

| (75) | Plačila za povečano proizvodnjo se izvedejo za količino upravičenega naprednega biogoriva, proizvedenega v poslovnem letu, ki presega količino, proizvedeno v prejšnjih poslovnih letih (od leta 2009). |
| --- | --- |

(75)

Plačila za povečano proizvodnjo se izvedejo za količino upravičenega naprednega biogoriva, proizvedenega v poslovnem letu, ki presega količino, proizvedeno v prejšnjih poslovnih letih (od leta 2009).

| (76) | Finančna sredstva se razdelijo med vse proizvajalce, ki se javijo, na podlagi vrednosti Btu (29) proizvodnje. Finančna sredstva se enakomerno razdelijo med vse proizvajalce na podlagi vrednosti Btu. |
| --- | --- |

(76)

Finančna sredstva se razdelijo med vse proizvajalce, ki se javijo, na podlagi vrednosti Btu (29) proizvodnje. Finančna sredstva se enakomerno razdelijo med vse proizvajalce na podlagi vrednosti Btu.

29

| (77) | Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (30) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo. |
| --- | --- |

(77)

Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (30) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo.

30

4.2.3.4   Sklep

Sklep

| (78) | Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade ZDA v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(78)

Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade ZDA v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (79) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(79)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

4.2.4   Olajšava za proizvodnjo celuloznega biogoriva

Olajšava za proizvodnjo celuloznega biogoriva

4.2.4.1   Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (80) | Program je bil vzpostavljen z zakonom o hrani, ohranjanju in energiji iz leta 2008 in obstaja od 1. januarja 2009, upravlja pa ga urad za notranje prihodke. Kodificiran je pod členom 40(b)(6) naslova 26 zakonika ZDA. |
| --- | --- |

(80)

Program je bil vzpostavljen z zakonom o hrani, ohranjanju in energiji iz leta 2008 in obstaja od 1. januarja 2009, upravlja pa ga urad za notranje prihodke. Kodificiran je pod členom 40(b)(6) naslova 26 zakonika ZDA.

| (81) | Ta subvencija naj bi prvotno prenehala veljati 31. decembra 2012. Vendar pa je bila večkrat podaljšana, nazadnje z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih z dne 20. decembra 2019, in sicer do 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(81)

Ta subvencija naj bi prvotno prenehala veljati 31. decembra 2012. Vendar pa je bila večkrat podaljšana, nazadnje z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih z dne 20. decembra 2019, in sicer do 1. januarja 2021.

4.2.4.2   Upravičenost

Upravičenost

| (82) | Ta shema zagotavlja nevračljivo splošno poslovno davčno olajšavo za dohodek v višini 1,01 USD na galono biogoriva druge generacije, ki se uporablja kot gorivo ali se prodaja za uporabo kot gorivo. Do nje so upravičeni proizvajalci, vključno s proizvajalci biogoriva iz kakršne koli lignocelulozne ali hemicelulozne snovi, ki se lahko obnovi ali ponovno uporabi, in goriva iz alg. |
| --- | --- |

(82)

Ta shema zagotavlja nevračljivo splošno poslovno davčno olajšavo za dohodek v višini 1,01 USD na galono biogoriva druge generacije, ki se uporablja kot gorivo ali se prodaja za uporabo kot gorivo. Do nje so upravičeni proizvajalci, vključno s proizvajalci biogoriva iz kakršne koli lignocelulozne ali hemicelulozne snovi, ki se lahko obnovi ali ponovno uporabi, in goriva iz alg.

4.2.4.3   Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (83) | Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (31) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo. |
| --- | --- |

(83)

Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (31) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo.

31

| (84) | Poleg tega se pričakuje, da bodo celulozna biogoriva predstavljala pomemben del proizvodnje ZDA v prihodnosti, kot je razvidno iz več tekočih projektov, katerih cilj je razvoj zmogljivosti za celulozno dizelsko gorivo (32). |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega se pričakuje, da bodo celulozna biogoriva predstavljala pomemben del proizvodnje ZDA v prihodnosti, kot je razvidno iz več tekočih projektov, katerih cilj je razvoj zmogljivosti za celulozno dizelsko gorivo (32).

32

4.2.4.4   Sklep

Sklep

| (85) | Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade ZDA v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade ZDA v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (86) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biogorivo iz kakršne koli lignocelulozne ali hemicelulozne snovi, ki se lahko obnovi ali ponovno uporabi, in goriva iz alg. Zato se šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe in se lahko proti njej uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(86)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biogorivo iz kakršne koli lignocelulozne ali hemicelulozne snovi, ki se lahko obnovi ali ponovno uporabi, in goriva iz alg. Zato se šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe in se lahko proti njej uvedejo izravnalni ukrepi.

4.2.5   Program pomoči za biorafinerije, obnovljive kemikalije in proizvodnjo izdelkov na biološki osnovi ameriškega ministrstva za kmetijstvo

Program pomoči za biorafinerije, obnovljive kemikalije in proizvodnjo izdelkov na biološki osnovi ameriškega ministrstva za kmetijstvo

4.2.5.1   Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (87) | Program pomoči za biorafinerije, obnovljive kemikalije in proizvodnjo izdelkov na biološki osnovi ameriškega ministrstva za kmetijstvo je zagotovljen v naslovu 7 oddelka 8103 (Pomoč za biorafinerije) Zakonika ZDA, upravlja pa ga Ministrstvo za kmetijstvo ZDA (USDA). |
| --- | --- |

(87)

Program pomoči za biorafinerije, obnovljive kemikalije in proizvodnjo izdelkov na biološki osnovi ameriškega ministrstva za kmetijstvo je zagotovljen v naslovu 7 oddelka 8103 (Pomoč za biorafinerije) Zakonika ZDA, upravlja pa ga Ministrstvo za kmetijstvo ZDA (USDA).

| (88) | Isti program se je v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov imenoval „jamstva za posojila za napredna biogoriva“, vendar takrat ni bil analiziran. |
| --- | --- |

(88)

Isti program se je v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov imenoval „jamstva za posojila za napredna biogoriva“, vendar takrat ni bil analiziran.

| (89) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom na podlagi zahtevka za pregled se je program izvajal. |
| --- | --- |

(89)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom na podlagi zahtevka za pregled se je program izvajal.

4.2.5.2   Upravičenost

Upravičenost

| (90) | Ta program zagotavlja jamstva za posojila v višini do 250 milijonov USD za pomoč pri razvoju novih in nastajajočih tehnologij za napredna biogoriva (vključno z biodizlom), obnovljive kemikalije in izdelke na biološki osnovi. Na splošno sta do programa upravičeni dve vrsti projektov: biorafinerije in obrati za proizvodnjo izdelkov na biološki osnovi. Napredno biogorivo je opredeljeno kot gorivo, pridobljeno iz obnovljive biomase, razen koruznega škroba. Projekt se mora izvajati v eni od zveznih držav ZDA. |
| --- | --- |

(90)

Ta program zagotavlja jamstva za posojila v višini do 250 milijonov USD za pomoč pri razvoju novih in nastajajočih tehnologij za napredna biogoriva (vključno z biodizlom), obnovljive kemikalije in izdelke na biološki osnovi. Na splošno sta do programa upravičeni dve vrsti projektov: biorafinerije in obrati za proizvodnjo izdelkov na biološki osnovi. Napredno biogorivo je opredeljeno kot gorivo, pridobljeno iz obnovljive biomase, razen koruznega škroba. Projekt se mora izvajati v eni od zveznih držav ZDA.

| (91) | Med upravičenimi vložniki so med drugim posamezniki, državne ali lokalne oblasti, kmetijske zadruge, nacionalni laboratoriji, visokošolske ustanove in podeželske električne zadruge. |
| --- | --- |

(91)

Med upravičenimi vložniki so med drugim posamezniki, državne ali lokalne oblasti, kmetijske zadruge, nacionalni laboratoriji, visokošolske ustanove in podeželske električne zadruge.

| (92) | Skupni znesek zvezne udeležbe (jamstvo za posojilo in drugo zvezno financiranje) ne sme presegati 80 % skupnih upravičenih stroškov projekta. Posojilojemalec in drugi zavezanci, vključeni v projekt, morajo zagotoviti znaten denarni prispevek lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(92)

Skupni znesek zvezne udeležbe (jamstvo za posojilo in drugo zvezno financiranje) ne sme presegati 80 % skupnih upravičenih stroškov projekta. Posojilojemalec in drugi zavezanci, vključeni v projekt, morajo zagotoviti znaten denarni prispevek lastniškega kapitala.

4.2.5.3   Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (93) | Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (33) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo. |
| --- | --- |

(93)

Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (33) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo.

33

4.2.5.4   Sklep

Sklep

| (94) | Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade ZDA v obliki davčne spodbude. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade ZDA v obliki davčne spodbude. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (95) | Shema je omejena na družbe, ki so dejavne v industriji naprednega biogoriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(95)

Shema je omejena na družbe, ki so dejavne v industriji naprednega biogoriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

4.3   Subvencioniranje – državne sheme

Subvencioniranje – državne sheme

4.3.1   Vračilo davka za proizvajalce biodizla zvezne države Iowa

Vračilo davka za proizvajalce biodizla zvezne države Iowa

4.3.1.1   Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (96) | Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo za finance zvezne države Iowa, je člen 423.4(9) zakonika zvezne države Iowa. |
| --- | --- |

(96)

Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo za finance zvezne države Iowa, je člen 423.4(9) zakonika zvezne države Iowa.

| (97) | Shema naj bi prenehala veljati 1. januarja 2015, vendar jo je 85. generalna skupščina zvezne države Iowa leta 2014 prvič podaljšala do 1. januarja 2018. Leta 2016 je 86. generalna skupščina zvezne države Iowa z aktom, sprejetim 24. maja 2016 (poglavje 1106), to shemo podaljšala še za nadaljnjih devet let, tj. do 1. januarja 2025. |
| --- | --- |

(97)

Shema naj bi prenehala veljati 1. januarja 2015, vendar jo je 85. generalna skupščina zvezne države Iowa leta 2014 prvič podaljšala do 1. januarja 2018. Leta 2016 je 86. generalna skupščina zvezne države Iowa z aktom, sprejetim 24. maja 2016 (poglavje 1106), to shemo podaljšala še za nadaljnjih devet let, tj. do 1. januarja 2025.

4.3.1.2   Upravičenost

Upravičenost

| (98) | Proizvajalec mora biti proizvajalec biodizla, registriran pri Agenciji Združenih držav Amerike za varstvo okolja, v skladu z oddelkom 79.4 naslova 40 Zakonika zveznih predpisov. Biodizel se mora uporabljati v mešanici biodizla v skladu s členom 214A.2 zakonika zvezne države Iowa. Biodizel mora biti proizveden v zvezni državi Iowa. |
| --- | --- |

(98)

Proizvajalec mora biti proizvajalec biodizla, registriran pri Agenciji Združenih držav Amerike za varstvo okolja, v skladu z oddelkom 79.4 naslova 40 Zakonika zveznih predpisov. Biodizel se mora uporabljati v mešanici biodizla v skladu s členom 214A.2 zakonika zvezne države Iowa. Biodizel mora biti proizveden v zvezni državi Iowa.

4.3.1.3   Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (99) | Upravičeni proizvajalci biodizla morajo predložiti zahtevek za vračilo, ki mora vsebovati podatke o tem, koliko galon biodizla je bilo proizvedenih v četrtletju. Ministrstvo za finance pregleda zahtevek za vračilo in vsakemu upravičenemu proizvajalcu biodizla zagotovi vračilo, če se zahtevek odobri. |
| --- | --- |

(99)

Upravičeni proizvajalci biodizla morajo predložiti zahtevek za vračilo, ki mora vsebovati podatke o tem, koliko galon biodizla je bilo proizvedenih v četrtletju. Ministrstvo za finance pregleda zahtevek za vračilo in vsakemu upravičenemu proizvajalcu biodizla zagotovi vračilo, če se zahtevek odobri.

| (100) | Zahtevki za vračilo se predložijo vsako leto aprila, julija, oktobra in januarja, čeki z vračilom pa se vsako leto izdajo maja, avgusta, novembra in februarja. |
| --- | --- |

(100)

Zahtevki za vračilo se predložijo vsako leto aprila, julija, oktobra in januarja, čeki z vračilom pa se vsako leto izdajo maja, avgusta, novembra in februarja.

| (101) | Program zagotavlja vračilo v višini 0,02 USD na galono biodizla, proizvedenega v Iowi. Vračilo je omejeno na prvih 25 milijonov galon, proizvedenih v vsakem obratu. |
| --- | --- |

(101)

Program zagotavlja vračilo v višini 0,02 USD na galono biodizla, proizvedenega v Iowi. Vračilo je omejeno na prvih 25 milijonov galon, proizvedenih v vsakem obratu.

| (102) | Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (34) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo. |
| --- | --- |

(102)

Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (34) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo.

34

4.3.1.4   Sklep

Sklep

| (103) | Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Iowa v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Iowa v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (104) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, ter se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(104)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, ter se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

4.3.2   Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Kentucky

Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Kentucky

4.3.2.1   Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (105) | Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Kentucky za finance, so členi 141.422 do 141.425 revidiranega statuta zvezne države Kentucky. |
| --- | --- |

(105)

Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Kentucky za finance, so členi 141.422 do 141.425 revidiranega statuta zvezne države Kentucky.

| (106) | Shema je bila vzpostavljena z zakonikom zvezne države Kentucky iz leta 2005, poglavje 168, oddelek 137, veljati pa je začela 18. marca 2005. Spremenjena je bila v letih 2006 in 2007. Zdaj se ureja z revidiranim statutom zvezne države Kentucky iz leta 2019, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(106)

Shema je bila vzpostavljena z zakonikom zvezne države Kentucky iz leta 2005, poglavje 168, oddelek 137, veljati pa je začela 18. marca 2005. Spremenjena je bila v letih 2006 in 2007. Zdaj se ureja z revidiranim statutom zvezne države Kentucky iz leta 2019, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi.

4.3.2.2   Upravičenost

Upravičenost

| (107) | Do davčne olajšave za proizvodnjo so upravičeni vsi proizvajalci biodizla, pripravljavci mešanic biodizla ali proizvajalci obnovljivega dizelskega goriva z dejanskim sedežem v zvezni državi Kentucky. |
| --- | --- |

(107)

Do davčne olajšave za proizvodnjo so upravičeni vsi proizvajalci biodizla, pripravljavci mešanic biodizla ali proizvajalci obnovljivega dizelskega goriva z dejanskim sedežem v zvezni državi Kentucky.

4.3.2.3   Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (108) | Upravičeni vložnik mora ministrstvu za finance predložiti zahtevek za davčno olajšavo za proizvedene ali mešane galone biodizla (ali za proizvedeno obnovljivo dizelsko gorivo) v Kentuckyju do 15. dne prvega meseca po zaključku predhodnega koledarskega leta. |
| --- | --- |

(108)

Upravičeni vložnik mora ministrstvu za finance predložiti zahtevek za davčno olajšavo za proizvedene ali mešane galone biodizla (ali za proizvedeno obnovljivo dizelsko gorivo) v Kentuckyju do 15. dne prvega meseca po zaključku predhodnega koledarskega leta.

| (109) | Vložnik, ki uveljavlja davčno olajšavo, mora davčni napovedi, s katero uveljavlja davčno olajšavo, priložiti potrdilo o olajšavi, ki ga izda ministrstvo (35). |
| --- | --- |

(109)

Vložnik, ki uveljavlja davčno olajšavo, mora davčni napovedi, s katero uveljavlja davčno olajšavo, priložiti potrdilo o olajšavi, ki ga izda ministrstvo (35).

35

| (110) | Znesek davčne olajšave je 1 USD na galono biodizla, ki ga proizvede proizvajalec biodizla, ali 1 USD na galono biodizla, ki ga pripravljavec mešanic biodizla uporablja v postopku mešanja, in 1 USD na galono obnovljivega dizelskega goriva (tj. dizelskega goriva iz biomase), ki ga proizvede proizvajalec obnovljivega dizelskega goriva, razen če skupni znesek odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva presega letno zgornjo mejo 10 milijonov USD. |
| --- | --- |

(110)

Znesek davčne olajšave je 1 USD na galono biodizla, ki ga proizvede proizvajalec biodizla, ali 1 USD na galono biodizla, ki ga pripravljavec mešanic biodizla uporablja v postopku mešanja, in 1 USD na galono obnovljivega dizelskega goriva (tj. dizelskega goriva iz biomase), ki ga proizvede proizvajalec obnovljivega dizelskega goriva, razen če skupni znesek odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva presega letno zgornjo mejo 10 milijonov USD.

| (111) | Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (36) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 28 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo. |
| --- | --- |

(111)

Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (36) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 28) je Komisija v skladu s členom 28 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo.

36

4.3.2.4   Sklep

Sklep

| (112) | Komisija je ugotovila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Kentucky v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je ugotovila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Kentucky v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

| (113) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, ter se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(113)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, ter se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

4.3.3.   Program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla zvezne države Teksas

Program za financiranje proizvodnje etanola za gorivo in biodizla zvezne države Teksas

4.3.3.1.   Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (114) | Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja urad za gospodarski razvoj in turizem zvezne države Teksas, je poglavje 16 teksaškega kmetijskega zakonika, naslovljen „Program spodbud za proizvodnjo etanola za gorivo, obnovljivega metana, biodizla in obnovljivih dizelskih goriv“. |
| --- | --- |

(114)

Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja urad za gospodarski razvoj in turizem zvezne države Teksas, je poglavje 16 teksaškega kmetijskega zakonika, naslovljen „Program spodbud za proizvodnjo etanola za gorivo, obnovljivega metana, biodizla in obnovljivih dizelskih goriv“.

| (115) | Poglavje 16 teksaškega kmetijskega zakonika se ni spremenilo od leta 2011. Ta shema je zato še vedno veljavna. |
| --- | --- |

(115)

Poglavje 16 teksaškega kmetijskega zakonika se ni spremenilo od leta 2011. Ta shema je zato še vedno veljavna.

4.3.3.2   Upravičenost

Upravičenost

| (116) | V okviru te sheme vlada zvezne države Teksas dodeljuje nepovratna sredstva upravičenim družbam, ki proizvajajo etanol, obnovljiv metan, biodizel ali obnovljivo dizelsko gorivo v Teksasu. |
| --- | --- |

(116)

V okviru te sheme vlada zvezne države Teksas dodeljuje nepovratna sredstva upravičenim družbam, ki proizvajajo etanol, obnovljiv metan, biodizel ali obnovljivo dizelsko gorivo v Teksasu.

| (117) | Da bi bile take družbe upravičene, morajo biti registrirane pri uradu za gospodarski razvoj in turizem zvezne države Teksas. |
| --- | --- |

(117)

Da bi bile take družbe upravičene, morajo biti registrirane pri uradu za gospodarski razvoj in turizem zvezne države Teksas.

4.3.3.3   Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (118) | Registrirani proizvajalci, ki so plačali pristojbino v višini 32 centov za vsako galono etanola za gorivo ali MMBtu obnovljivega metana in 1,6 centa za vsako galono proizvedenega biodizla, so upravičeni do nepovratnih sredstev v višini 20 centov za vsako galono etanola za gorivo ali MMBtu obnovljivega metana in 10 centov za vsako galono biodizla, proizvedenega v vsakem registriranem obratu (do 18 milijonov galon letno na obrat) deset let po datumu začetka proizvodnje v obratu (37). |
| --- | --- |

(118)

Registrirani proizvajalci, ki so plačali pristojbino v višini 32 centov za vsako galono etanola za gorivo ali MMBtu obnovljivega metana in 1,6 centa za vsako galono proizvedenega biodizla, so upravičeni do nepovratnih sredstev v višini 20 centov za vsako galono etanola za gorivo ali MMBtu obnovljivega metana in 10 centov za vsako galono biodizla, proizvedenega v vsakem registriranem obratu (do 18 milijonov galon letno na obrat) deset let po datumu začetka proizvodnje v obratu (37).

37

| (119) | Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (38) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 27) je Komisija v skladu s členom 28 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo. |
| --- | --- |

(119)

Glede na to, da so proizvajalci biodizla upravičeni do te sheme, in na podlagi razpoložljivih dejstev (38) (ker ni bilo sodelovanja, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 27) je Komisija v skladu s členom 28 osnovne uredbe sklenila, da so proizvajalci izvozniki v ZDA koristili to shemo.

38

4.3.3.4   Sklep

Sklep

| (120) | Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Teksas v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni za družbe, ki jo prejemajo, ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je menila, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Teksas v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni za družbe, ki jo prejemajo, ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe.

| (121) | Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, ter se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(121)

Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, ter se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

4.4   Verjetnost nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

Verjetnost nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

4.4.1   Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja treh zveznih shem

Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja treh zveznih shem

| (122) | Kot v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov je glavna shema še vedno shema olajšave za mešanice biodizla. Kongres ZDA je z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavil shemo (glej v zvezi s tem uvodno izjavo 44), ki je veljala v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Veljati ne bo prenehala pred 1. januarjem 2023. |
| --- | --- |

(122)

Kot v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov je glavna shema še vedno shema olajšave za mešanice biodizla. Kongres ZDA je z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavil shemo (glej v zvezi s tem uvodno izjavo 44), ki je veljala v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Veljati ne bo prenehala pred 1. januarjem 2023.

| (123) | Tako kot olajšavo za mešanice biodizla je Kongres ZDA z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavil tudi olajšavo za biodizel in olajšavo za male proizvajalce agro-biodizla, in sicer do 31. decembra 2022 (glej v zvezi s tem uvodni izjavi 46 in 64 zgoraj). |
| --- | --- |

(123)

Tako kot olajšavo za mešanice biodizla je Kongres ZDA z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih 20. decembra 2019 ponovno vzpostavil tudi olajšavo za biodizel in olajšavo za male proizvajalce agro-biodizla, in sicer do 31. decembra 2022 (glej v zvezi s tem uvodni izjavi 46 in 64 zgoraj).

| (124) | Te tri zvezne sheme (olajšava za mešanice biodizla, olajšava za biodizel in olajšava za male proizvajalce agro-biodizla) so bile posledično uzakonjene z ameriškim zakonom o ustvarjanju delovnih mest (39) iz leta 2004, prvič pa so začele veljati 1. januarja 2005. Poleg tega so bile vse do zdaj večkrat retroaktivno obnovljene. |
| --- | --- |

(124)

Te tri zvezne sheme (olajšava za mešanice biodizla, olajšava za biodizel in olajšava za male proizvajalce agro-biodizla) so bile posledično uzakonjene z ameriškim zakonom o ustvarjanju delovnih mest (39) iz leta 2004, prvič pa so začele veljati 1. januarja 2005. Poleg tega so bile vse do zdaj večkrat retroaktivno obnovljene.

39

| (125) | Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 72, naj bi program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo prenehal veljati leta 2012, vendar je bil podaljšan leta 2013 in nato leta 2014. Z zakonom o kmetijstvu iz leta 2014 je bil program podaljšan še za nadaljnjih pet let, tj. do konca leta 2018. Nedavno je bil z zakonom o izboljšanju kmetijstva z dne 20. decembra 2018 ta program subvencij podaljšan še za nadaljnjih pet let, tj. do konca leta 2023. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 72, naj bi program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo prenehal veljati leta 2012, vendar je bil podaljšan leta 2013 in nato leta 2014. Z zakonom o kmetijstvu iz leta 2014 je bil program podaljšan še za nadaljnjih pet let, tj. do konca leta 2018. Nedavno je bil z zakonom o izboljšanju kmetijstva z dne 20. decembra 2018 ta program subvencij podaljšan še za nadaljnjih pet let, tj. do konca leta 2023.

| (126) | Poleg tega naj bi olajšava za proizvodnjo celuloznega biogoriva, kot je opisano v uvodni izjavi 81, prenehala veljati leta 2012. Večkrat je bil podaljšan, nazadnje pa ga je kongres ZDA 20. decembra 2019 ponovno vzpostavil z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih, in sicer do 1. januarja 2021 (40). |
| --- | --- |

(126)

Poleg tega naj bi olajšava za proizvodnjo celuloznega biogoriva, kot je opisano v uvodni izjavi 81, prenehala veljati leta 2012. Večkrat je bil podaljšan, nazadnje pa ga je kongres ZDA 20. decembra 2019 ponovno vzpostavil z zakonom o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih, in sicer do 1. januarja 2021 (40).

40

| (127) | Program pomoči za biorafinerije, obnovljive kemikalije in proizvodnjo izdelkov na biološki osnovi ameriškega ministrstva za kmetijstvo se je prej imenoval „jamstva za posojila za napredna biogoriva“. V času svojega obstoja je bil stalno na voljo proizvajalcem biodizla iz ZDA. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil še vedno veljaven, zanj pa so bile značilne stalne obnovitve od prvega začetka veljavnosti. Vse zgoraj analizirane sheme subvencij, na podlagi katerih so bile dodeljene subvencije, so veljale v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Na podlagi razpoložljivih dejstev (41) znaša samo subvencija za mešanice biodizla 300 USD za vsako tono biodizla v mešanici z dizelskim gorivom. Zato je Komisija glede na obseg samega zneska subvencije, ki ga zagotavlja ta shema subvencij za olajšave za mešanice biodizla, in številne druge razpoložljive sheme subvencij za proizvajalce biodizla iz ZDA sklenila, da je industrija biodizla ZDA še naprej subvencionirana z zneski subvencij, ki presegajo stopnjo de minimis. |
| --- | --- |

(127)

Program pomoči za biorafinerije, obnovljive kemikalije in proizvodnjo izdelkov na biološki osnovi ameriškega ministrstva za kmetijstvo se je prej imenoval „jamstva za posojila za napredna biogoriva“. V času svojega obstoja je bil stalno na voljo proizvajalcem biodizla iz ZDA. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil še vedno veljaven, zanj pa so bile značilne stalne obnovitve od prvega začetka veljavnosti. Vse zgoraj analizirane sheme subvencij, na podlagi katerih so bile dodeljene subvencije, so veljale v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Na podlagi razpoložljivih dejstev (41) znaša samo subvencija za mešanice biodizla 300 USD za vsako tono biodizla v mešanici z dizelskim gorivom. Zato je Komisija glede na obseg samega zneska subvencije, ki ga zagotavlja ta shema subvencij za olajšave za mešanice biodizla, in številne druge razpoložljive sheme subvencij za proizvajalce biodizla iz ZDA sklenila, da je industrija biodizla ZDA še naprej subvencionirana z zneski subvencij, ki presegajo stopnjo de minimis.

41

de minimis

4.4.2   Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja drugih shem

Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja drugih shem

| (128) | Vse zgoraj analizirane sheme subvencij, na podlagi katerih so bile dodeljene subvencije, so veljale v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(128)

Vse zgoraj analizirane sheme subvencij, na podlagi katerih so bile dodeljene subvencije, so veljale v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (129) | Številne druge majhne državne sheme subvencij še vedno veljajo, na primer sheme, navedene v uvodni izjavi 42, in ni znakov, da se bodo te sheme v bližnji prihodnosti prenehale izvajati. |
| --- | --- |

(129)

Številne druge majhne državne sheme subvencij še vedno veljajo, na primer sheme, navedene v uvodni izjavi 42, in ni znakov, da se bodo te sheme v bližnji prihodnosti prenehale izvajati.

4.4.3   Sklep o nadaljevanju subvencioniranja

Sklep o nadaljevanju subvencioniranja

| (130) | Glede na zgornje ugotovitve ter zaradi nesodelovanja organov ZDA in proizvajalcev izvoznikov iz ZDA je Komisija sklenila, da so proizvajalci biodizla v ZDA še naprej uživali ugodnosti vseh zveznih in državnih shem, opisanih v zgornjih uvodnih izjavah, ter da so zneski subvencij višji od stopnje de minimis. |
| --- | --- |

(130)

Glede na zgornje ugotovitve ter zaradi nesodelovanja organov ZDA in proizvajalcev izvoznikov iz ZDA je Komisija sklenila, da so proizvajalci biodizla v ZDA še naprej uživali ugodnosti vseh zveznih in državnih shem, opisanih v zgornjih uvodnih izjavah, ter da so zneski subvencij višji od stopnje de minimis.

de minimis

4.5   Verjetnost subvencioniranega uvoza v znatnih količinah

Verjetnost subvencioniranega uvoza v znatnih količinah

| (131) | Komisija je po ugotovitvi obstoja subvencioniranja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom preiskala verjetnost nadaljevanja subvencioniranega uvoza iz zadevne države v primeru razveljavitve ukrepov. Po uvedbi ukrepov leta 2009 se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od leta 2013 zmanjšal na skoraj nič. V OPP (od 1. julija 2019 do 30. junija 2020) je bilo iz ZDA na primer uvoženih približno 156 ton. Ta količina predstavlja samo 0,04 % skupnega izvoza ZDA in še manjši delež potrošnje Unije. Komisija je analizirala, ali je verjetno, da se bo subvencionirani uvoz v primeru izteka ukrepov nadaljeval v znatnih količinah. Analizirani so bili predvsem naslednji elementi: proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v ZDA, razpoložljivost drugih trgov in privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je po ugotovitvi obstoja subvencioniranja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom preiskala verjetnost nadaljevanja subvencioniranega uvoza iz zadevne države v primeru razveljavitve ukrepov. Po uvedbi ukrepov leta 2009 se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od leta 2013 zmanjšal na skoraj nič. V OPP (od 1. julija 2019 do 30. junija 2020) je bilo iz ZDA na primer uvoženih približno 156 ton. Ta količina predstavlja samo 0,04 % skupnega izvoza ZDA in še manjši delež potrošnje Unije. Komisija je analizirala, ali je verjetno, da se bo subvencionirani uvoz v primeru izteka ukrepov nadaljeval v znatnih količinah. Analizirani so bili predvsem naslednji elementi: proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v ZDA, razpoložljivost drugih trgov in privlačnost trga Unije.

4.5.1   Obstoječe neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov v ZDA

Obstoječe neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov v ZDA

| (132) | Komisija je proučila, ali bi subvencioniran izvoz iz ZDA v Unijo v primeru izteka ukrepov potekal v znatnih količinah. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov in vlade ZDA, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 27, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA in organi ZDA. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: Eurostat, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov, nadaljnje podatke, ki jih je predložil vložnik, ter spletišči uprave ZDA za energetske informacije in ameriškega ministrstva za kmetijstvo. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je proučila, ali bi subvencioniran izvoz iz ZDA v Unijo v primeru izteka ukrepov potekal v znatnih količinah. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov in vlade ZDA, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 27, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA in organi ZDA. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: Eurostat, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov, nadaljnje podatke, ki jih je predložil vložnik, ter spletišči uprave ZDA za energetske informacije in ameriškega ministrstva za kmetijstvo.

| (133) | Na podlagi podatkov uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 8 412 000 ton. |
| --- | --- |

(133)

Na podlagi podatkov uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 8 412 000 ton.

| (134) | Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 5 718 000 ton (podatki uprave za energetske informacije), kar ustreza 68-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 32-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, tj. približno 2 694 000 ton. Ta znatna neizkoriščena zmogljivost proizvajalcev ZDA pomeni spodbudo za povečanje proizvodnje in prodajo biodizla na trgu Unije po subvencioniranih cenah, zato bi se v primeru izteka ukrepov verjetno uporabila za oskrbo trga Unije. Proizvajalci ZDA lahko namreč zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se zvišala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se znižali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imela znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 18 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(134)

Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 5 718 000 ton (podatki uprave za energetske informacije), kar ustreza 68-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 32-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, tj. približno 2 694 000 ton. Ta znatna neizkoriščena zmogljivost proizvajalcev ZDA pomeni spodbudo za povečanje proizvodnje in prodajo biodizla na trgu Unije po subvencioniranih cenah, zato bi se v primeru izteka ukrepov verjetno uporabila za oskrbo trga Unije. Proizvajalci ZDA lahko namreč zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se zvišala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se znižali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imela znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 18 % potrošnje Unije.

| (135) | Poleg tega je bila v OPP proizvodnja biodizla v ZDA (5 718 000 ton) manjša od potrošnje (5 934 000 ton). Posledično so ZDA uvozile več biodizla, kot so ga izvozile. V OPP je celotni uvoz znašal 629 000 ton, celotni izvoz pa 428 000 ton. A če se razpoložljiva proizvodna zmogljivost ni uporabila za zadostitev domačemu povpraševanju v obravnavanem obdobju, ni verjetno, da se bo navedena razpoložljiva proizvodna zmogljivost v prihodnosti uporabila za isti namen. Proizvodna zmogljivost ZDA, sporočena v OPP (8 412 000 ton, glej prejšnjo uvodno izjavo), je bila znatno večja od domače potrošnje. To pomeni, da bodo proizvajalci ZDA v primeru odprtja priložnosti na izvoznem trgu verjetno uporabili svojo neizkoriščeno zmogljivost za izvoz in ne za domačo potrošnjo. |
| --- | --- |

(135)

Poleg tega je bila v OPP proizvodnja biodizla v ZDA (5 718 000 ton) manjša od potrošnje (5 934 000 ton). Posledično so ZDA uvozile več biodizla, kot so ga izvozile. V OPP je celotni uvoz znašal 629 000 ton, celotni izvoz pa 428 000 ton. A če se razpoložljiva proizvodna zmogljivost ni uporabila za zadostitev domačemu povpraševanju v obravnavanem obdobju, ni verjetno, da se bo navedena razpoložljiva proizvodna zmogljivost v prihodnosti uporabila za isti namen. Proizvodna zmogljivost ZDA, sporočena v OPP (8 412 000 ton, glej prejšnjo uvodno izjavo), je bila znatno večja od domače potrošnje. To pomeni, da bodo proizvajalci ZDA v primeru odprtja priložnosti na izvoznem trgu verjetno uporabili svojo neizkoriščeno zmogljivost za izvoz in ne za domačo potrošnjo.

4.5.2   Razpoložljivost drugih trgov

Razpoložljivost drugih trgov

| (136) | Ni verjetno, da bi se neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v EU. Veliki trgi tretjih držav (Brazilija, Indonezija, Argentina, Kitajska, Tajska) so samozadostni v smislu domače proizvodnje biodizla, zato ZDA doslej kljub neizkoriščenim zmogljivostim v te države niso veliko izvažale. Ni razloga za domnevo, da se bo to v prihodnosti spremenilo. |
| --- | --- |

(136)

Ni verjetno, da bi se neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v EU. Veliki trgi tretjih držav (Brazilija, Indonezija, Argentina, Kitajska, Tajska) so samozadostni v smislu domače proizvodnje biodizla, zato ZDA doslej kljub neizkoriščenim zmogljivostim v te države niso veliko izvažale. Ni razloga za domnevo, da se bo to v prihodnosti spremenilo.

4.5.3   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (137) | Komisija je za določitev izvozne cene za tretje države svoje ugotovitve utemeljila na javno dostopnih informacijah, tj. Global Trade Atlas (GTA). Količine in vrednosti izvoza biodizla je v OPP pridobila pod oznako HS 3826 00. Izvozne količine (v tonah) v vse države (vključno z EU) znašajo 389 075 ton, od katerih so bile zanemarljive količine izvožene v Unijo. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je za določitev izvozne cene za tretje države svoje ugotovitve utemeljila na javno dostopnih informacijah, tj. Global Trade Atlas (GTA). Količine in vrednosti izvoza biodizla je v OPP pridobila pod oznako HS 3826 00. Izvozne količine (v tonah) v vse države (vključno z EU) znašajo 389 075 ton, od katerih so bile zanemarljive količine izvožene v Unijo.

| (138) | Povprečna cena biodizla franko tovarna, ki so ga proizvajalci Unije prodajali v Uniji v OPP, je bila 771 EUR na tono, kot je prikazano v preglednici 1. |
| --- | --- |

(138)

Povprečna cena biodizla franko tovarna, ki so ga proizvajalci Unije prodajali v Uniji v OPP, je bila 771 EUR na tono, kot je prikazano v preglednici 1.

| (139) | V preglednici 1 je prikazana povprečna prodajna cena v ameriških dolarjih na tono, ustrezno prilagojena na ceno franko tovarna (z odbitkom 82,52 USD na tono za notranji tovorni promet, kot je navedeno v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov), za šest držav (zunaj EU), v katere so ZDA izvozile več kot 0,1 % svojega celotnega izvoza v OPP.

  Preglednica 1


  Obseg izvoza ZDA in cene v OPP










  Namembne države | Izvozne količine (v tonah) | Delež izvoza v vse države | Povprečna cena franko tovarna (v USD) na tono | Povprečna cena franko tovarna (v EUR) na tono |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 |
| Kitajska | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 |
| Norveška | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 |
| Mehika | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 |
| Južna Koreja | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 |
| Vir: GTA |

(139)

V preglednici 1 je prikazana povprečna prodajna cena v ameriških dolarjih na tono, ustrezno prilagojena na ceno franko tovarna (z odbitkom 82,52 USD na tono za notranji tovorni promet, kot je navedeno v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov), za šest držav (zunaj EU), v katere so ZDA izvozile več kot 0,1 % svojega celotnega izvoza v OPP.

Preglednica 1

Preglednica 1

Obseg izvoza ZDA in cene v OPP

Obseg izvoza ZDA in cene v OPP

Namembne države

Izvozne količine (v tonah)

Delež izvoza v vse države

Povprečna cena franko tovarna (v USD) na tono

Povprečna cena franko tovarna (v EUR) na tono

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

Kitajska

12 363

3,2

316,49

286,29

Norveška

3 500

0,9

862,48

780,18

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

Mehika

1 204

0,3

661,23

598,13

Južna Koreja

475

0,1

363,15

328,49

Vir: GTA

Vir

| (140) | Iz preglednice 1 je razvidno, da se izvozne cene med različnimi državami, v katere so ZDA v OPP najbolj izvažale, močno razlikujejo. |
| --- | --- |

(140)

Iz preglednice 1 je razvidno, da se izvozne cene med različnimi državami, v katere so ZDA v OPP najbolj izvažale, močno razlikujejo.

| (141) | Iz nje je razvidno tudi, da so najvišje povprečne izvozne cene cene za države, kot sta Kanada in Norveška, v katere ZDA prodajo 92 % svojega celotnega izvoza. V zvezi s tem je v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov navedeno, da je dražji „[...] biodizel, izvožen v Kanado, izdelan iz posebnih vrst surovin, ki so odpornejše proti nizkim temperaturam, kot je kanola, ali tudi HVO, ki ima odlične lastnosti v zvezi z mrazom [...]“. Zato je višje povprečne izvozne cene za zadevni državi mogoče pojasniti z višjo neto ceno surovin (na primer za kanolo). |
| --- | --- |

(141)

Iz nje je razvidno tudi, da so najvišje povprečne izvozne cene cene za države, kot sta Kanada in Norveška, v katere ZDA prodajo 92 % svojega celotnega izvoza. V zvezi s tem je v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov navedeno, da je dražji „[...] biodizel, izvožen v Kanado, izdelan iz posebnih vrst surovin, ki so odpornejše proti nizkim temperaturam, kot je kanola, ali tudi HVO, ki ima odlične lastnosti v zvezi z mrazom [...]“. Zato je višje povprečne izvozne cene za zadevni državi mogoče pojasniti z višjo neto ceno surovin (na primer za kanolo).

| (142) | Komisija je na podlagi GTA naknadno izračunala povprečno izvozno ceno za vse namembne kraje v OPP, pri čemer je upoštevala naslednje elemente:






  — | zaradi velikih razlik v izvoznih cenah ZDA (kot je prikazano tudi v preglednici 1 v uvodni izjavi 139) je Komisija iz tega izračuna izključila vse države, ki v ZDA predstavljajo delež, manjši od 0,1 % njihovega celotnega obsega prodaje, ki so ga izvozile v OPP. Skupno je bilo šest držav (razen EU), katerih delež presega 0,1 % celotnega obsega izvoza ZDA, kot je določeno v preglednici 1; |
| --- | --- | --- |

(142)

Komisija je na podlagi GTA naknadno izračunala povprečno izvozno ceno za vse namembne kraje v OPP, pri čemer je upoštevala naslednje elemente:

—

zaradi velikih razlik v izvoznih cenah ZDA (kot je prikazano tudi v preglednici 1 v uvodni izjavi 139) je Komisija iz tega izračuna izključila vse države, ki v ZDA predstavljajo delež, manjši od 0,1 % njihovega celotnega obsega prodaje, ki so ga izvozile v OPP. Skupno je bilo šest držav (razen EU), katerih delež presega 0,1 % celotnega obsega izvoza ZDA, kot je določeno v preglednici 1;

| — | iz preglednice 1 je razvidno tudi, da so najvišje povprečne izvozne cene cene za države, kot sta Kanada in Norveška, v katere ZDA prodajo 92 % svojega celotnega izvoza. Te višje izvozne cene so posledica višje neto cene surovin (na primer za kanolo); |
| --- | --- |

—

iz preglednice 1 je razvidno tudi, da so najvišje povprečne izvozne cene cene za države, kot sta Kanada in Norveška, v katere ZDA prodajo 92 % svojega celotnega izvoza. Te višje izvozne cene so posledica višje neto cene surovin (na primer za kanolo);

| — | izvoz biodizla v EU bo predvsem mešanica različnih vrst biodizla zaradi različnih podnebnih razmer v EU, pri čemer bo izvoz biodizla, ki se bo uporabljal v severni Evropi, zajemal predvsem tiste vrste, ki so odpornejše proti nizkim temperaturam; |
| --- | --- |

—

izvoz biodizla v EU bo predvsem mešanica različnih vrst biodizla zaradi različnih podnebnih razmer v EU, pri čemer bo izvoz biodizla, ki se bo uporabljal v severni Evropi, zajemal predvsem tiste vrste, ki so odpornejše proti nizkim temperaturam;

| — | zato je izračun enostavne povprečne izvozne cene za namene sedanje ocene poštena predstavitev povprečne cene, ki bi se ugotovila na trgu Unije, ter preprečuje, da bi se izvozu v Kanado in Norveško pripisala nesorazmerna teža glede na mešanico vrst biodizla, ki bi se verjetno izvažale v Unijo, kjer se podnebne razmere med državami članicami zelo razlikujejo. |
| --- | --- |

—

zato je izračun enostavne povprečne izvozne cene za namene sedanje ocene poštena predstavitev povprečne cene, ki bi se ugotovila na trgu Unije, ter preprečuje, da bi se izvozu v Kanado in Norveško pripisala nesorazmerna teža glede na mešanico vrst biodizla, ki bi se verjetno izvažale v Unijo, kjer se podnebne razmere med državami članicami zelo razlikujejo.

| (143) | Komisija je ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih elementov izračunala enostavno povprečno izvozno ceno, ki znaša 682 USD na tono (617 EUR). Ta povprečna izvozna cena v višini 617 EUR je cena FOB, ki ji je treba prišteti stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja, da bi dobili ceno CIF. Ti stroški bi znašali približno 52 USD na tono (47 EUR na tono), če bi bil namembni kraj Unija, tako kot v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih elementov izračunala enostavno povprečno izvozno ceno, ki znaša 682 USD na tono (617 EUR). Ta povprečna izvozna cena v višini 617 EUR je cena FOB, ki ji je treba prišteti stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja, da bi dobili ceno CIF. Ti stroški bi znašali približno 52 USD na tono (47 EUR na tono), če bi bil namembni kraj Unija, tako kot v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov.

| (144) | Komisija je menila, da je 47 EUR na tono razumen kazalnik za dodatne stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja za druge namembne kraje. Povprečna izvozna cena ZDA za tretje države je bila torej določena na 617 EUR (FOB), kar je, tudi če se dodajo stroški čezmorskega prevoza in zavarovanja ter obstoječa carina (6,5 %) (skupaj zaokroženi na 104 EUR na tono, da se pokrijejo tudi nekateri dodatni stroški po uvozu) iz ZDA v EU (skupaj približno 721 EUR na tono), precej manj od cene franko tovarna industrije Unije, ki znaša 771 EUR na tono. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je menila, da je 47 EUR na tono razumen kazalnik za dodatne stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja za druge namembne kraje. Povprečna izvozna cena ZDA za tretje države je bila torej določena na 617 EUR (FOB), kar je, tudi če se dodajo stroški čezmorskega prevoza in zavarovanja ter obstoječa carina (6,5 %) (skupaj zaokroženi na 104 EUR na tono, da se pokrijejo tudi nekateri dodatni stroški po uvozu) iz ZDA v EU (skupaj približno 721 EUR na tono), precej manj od cene franko tovarna industrije Unije, ki znaša 771 EUR na tono.

| (145) | To torej kaže, da bi proizvajalci izvozniki iz ZDA lahko prodajali po ceni, nižji od 771 EUR na tono, da bi prodrli na trg Unije, in da bi to zanje pomenilo spodbudo za preusmeritev dela sedanjega izvoza v tretje države na trg Unije, saj ima privlačnejše cene kot trgi nekaterih drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(145)

To torej kaže, da bi proizvajalci izvozniki iz ZDA lahko prodajali po ceni, nižji od 771 EUR na tono, da bi prodrli na trg Unije, in da bi to zanje pomenilo spodbudo za preusmeritev dela sedanjega izvoza v tretje države na trg Unije, saj ima privlačnejše cene kot trgi nekaterih drugih tretjih držav.

4.6   Prakse izogibanja in absorpcije

Prakse izogibanja in absorpcije

| (146) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, je bilo ugotovljeno, da so se nekateri izognili protisubvencijskim ukrepom, uvedenim leta 2009, s pretovarjanjem prek Kanade in spremembo sestave mešanice. Obstoj takih praks kaže zanimanje nekaterih proizvajalcev ZDA za vstop na trg Unije tudi po uvedbi ukrepov in se zato šteje za znak privlačnosti trga Unije za proizvajalce biodizla iz ZDA. |
| --- | --- |

(146)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, je bilo ugotovljeno, da so se nekateri izognili protisubvencijskim ukrepom, uvedenim leta 2009, s pretovarjanjem prek Kanade in spremembo sestave mešanice. Obstoj takih praks kaže zanimanje nekaterih proizvajalcev ZDA za vstop na trg Unije tudi po uvedbi ukrepov in se zato šteje za znak privlačnosti trga Unije za proizvajalce biodizla iz ZDA.

4.7   Sklep

Sklep

| (147) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da se je subvencioniranje nadaljevalo. Komisija je ob upoštevanju znatne neizkoriščene zmogljivosti industrije biodizla ZDA ter privlačnosti trga Unije v smislu velikosti in prodajne cene, zlasti glede na raven cen izvoza ZDA v tretje države, ugotovila, da bodo proizvajalci biodizla iz ZDA v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljevali izvoz biodizla po subvencioniranih cenah na trg Unije v znatnih količinah. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da se je subvencioniranje nadaljevalo. Komisija je ob upoštevanju znatne neizkoriščene zmogljivosti industrije biodizla ZDA ter privlačnosti trga Unije v smislu velikosti in prodajne cene, zlasti glede na raven cen izvoza ZDA v tretje države, ugotovila, da bodo proizvajalci biodizla iz ZDA v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljevali izvoz biodizla po subvencioniranih cenah na trg Unije v znatnih količinah.

5.   ŠKODA

ŠKODA

5.1   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (148) | Glede na podatke, ki jih je predložil vložnik, je podobni izdelek v obravnavanem obdobju proizvajalo 49 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(148)

Glede na podatke, ki jih je predložil vložnik, je podobni izdelek v obravnavanem obdobju proizvajalo 49 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

| (149) | Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 14 milijonov ton. Komisija je to količino določila na podlagi informacij, ki jih je predložila industrija Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 17,5 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(149)

Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 14 milijonov ton. Komisija je to količino določila na podlagi informacij, ki jih je predložila industrija Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 17,5 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

5.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (150) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi informacij industrije in podatkovne zbirke Comext o podatkih o uvozu. |
| --- | --- |

(150)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi informacij industrije in podatkovne zbirke Comext o podatkih o uvozu.

| (151) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije (v tonah)
   (42) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije (v tonah) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Indeks | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Vir: podatki industrije Unije, Comext |

(151)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Potrošnja Unije (v tonah)
   (42)

Potrošnja Unije (v tonah)

42

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Celotna potrošnja Unije (v tonah)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Indeks

Indeks

100

100

112

112

114

114

122

122

Vir: podatki industrije Unije, Comext

Vir

| (152) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je potrošnja biodizla v Uniji, izračunana kot vsota uvoza biodizla in celotne prodaje industrije Unije na trgu EU, povečala za 22 %, tj. s 13,8 milijona ton leta 2017 na 16,9 milijona ton. |
| --- | --- |

(152)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je potrošnja biodizla v Uniji, izračunana kot vsota uvoza biodizla in celotne prodaje industrije Unije na trgu EU, povečala za 22 %, tj. s 13,8 milijona ton leta 2017 na 16,9 milijona ton.

5.3   Uvoz zadevnega izdelka iz ZDA

Uvoz zadevnega izdelka iz ZDA

5.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (153) | Komisija je določila obseg uvoza na podlagi informacij Eurostata (podatkovna zbirka Comext). Tržni delež uvoza je določila na podlagi podatkov o domači prodaji industrije Unije, ki jih je predložil vložnik, in podatkov o trgovini iz podatkovne zbirke Comext. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je določila obseg uvoza na podlagi informacij Eurostata (podatkovna zbirka Comext). Tržni delež uvoza je določila na podlagi podatkov o domači prodaji industrije Unije, ki jih je predložil vložnik, in podatkov o trgovini iz podatkovne zbirke Comext.

| (154) | Uvoz iz zadevne države se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza (v tonah), tržni delež in cene
   (43) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Indeks | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Tržni delež | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Povprečna cena v EUR/tono | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Indeks | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Vir: Comext, podatki o prodaji industrije EU za izračun tržnega deleža |

(154)

Uvoz iz zadevne države se je gibal na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Obseg uvoza (v tonah), tržni delež in cene
   (43)

Obseg uvoza (v tonah), tržni delež in cene

43

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

176

2 339

139

156

Indeks

Indeks

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Tržni delež

0 %

0 %

0 %

0 %

Povprečna cena v EUR/tono

1 243

972

1 269

1 812

Indeks

Indeks

100

100

78

78

102

102

146

146

Vir: Comext, podatki o prodaji industrije EU za izračun tržnega deleža

Vir

| (155) | Od uvedbe ukrepov leta 2009 se je uvoz iz ZDA praktično ustavil in je v OPP znašal le 156 ton (v primerjavi z več kot 1 137 000 tonami v obdobju prvotne preiskave). Glede na zanemarljive količine uvoza se povprečne cene niso mogle šteti za reprezentativne. |
| --- | --- |

(155)

Od uvedbe ukrepov leta 2009 se je uvoz iz ZDA praktično ustavil in je v OPP znašal le 156 ton (v primerjavi z več kot 1 137 000 tonami v obdobju prvotne preiskave). Glede na zanemarljive količine uvoza se povprečne cene niso mogle šteti za reprezentativne.

5.3.2   Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (156) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom praktično ni bilo uvoza biodizla iz ZDA v Unijo, ki bi se lahko uporabil kot zanesljiva podlaga za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(156)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom praktično ni bilo uvoza biodizla iz ZDA v Unijo, ki bi se lahko uporabil kot zanesljiva podlaga za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (157) | Zato je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:






  (1) | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna (771 EUR/tono), ter |
| --- | --- | --- |

(157)

Zato je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:

(1)

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna (771 EUR/tono), ter

| (2) | povprečno izvozno ceno proizvajalcev ZDA za tretje države, ustrezno prilagojeno za stroške prevoza v Unijo in carino EU (721 EUR/tono, glej uvodno izjavo 144). |
| --- | --- |

(2)

povprečno izvozno ceno proizvajalcev ZDA za tretje države, ustrezno prilagojeno za stroške prevoza v Unijo in carino EU (721 EUR/tono, glej uvodno izjavo 144).

| (158) | Rezultat primerjave je bilo 6,4-odstotno nelojalno nižanje prodajnih cen. |
| --- | --- |

(158)

Rezultat primerjave je bilo 6,4-odstotno nelojalno nižanje prodajnih cen.

5.3.3   Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav

| (159) | V OPP je uvoz iz tretjih držav znašal 3 750 000 ton ali približno 22 % celotne potrošnje Unije. Glavni viri uvoza biodizla poleg ZDA so bili Argentina (24 % uvoza EU), Malezija (18 %), Singapur (13 %) in Indonezija (5 %). |
| --- | --- |

(159)

V OPP je uvoz iz tretjih držav znašal 3 750 000 ton ali približno 22 % celotne potrošnje Unije. Glavni viri uvoza biodizla poleg ZDA so bili Argentina (24 % uvoza EU), Malezija (18 %), Singapur (13 %) in Indonezija (5 %).

| (160) | (Skupni) obseg uvoza ter tržni delež in cene za uvoz biodizla iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

  Preglednica 4


  Uvoz iz tretjih držav
   (44)











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Obseg (v tonah) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Indeks | 100 | 412 | 245 | 255 |
| Tržni delež | 3 % | 10 % | 6 % | 5 % |
| Povprečna cena
  v EUR/tono | 635 | 620 | 707 | 728 |
| Indeks | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malezija | Obseg (v tonah) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Indeks | 100 | 116 | 218 | 202 |
| Tržni delež | 2 % | 3 % | 5 % | 4 % |
| Povprečna cena
  v EUR/tono | 952 | 813 | 669 | 730 |
| Indeks | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonezija | Obseg (v tonah) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Indeks | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| Tržni delež | 0 % | 5 % | 5 % | 1 % |
| Povprečna cena
  v EUR/tono | 803 | 671 | 636 | 665 |
| Indeks | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Indeks | 100 | 100 | 177 | 241 |
| Tržni delež | 6 % | 5 % | 9 % | 12 % |
| Povprečna cena
  v EUR/tono | 662 | 723 | 829 | 874 |
| Indeks | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Vse tretje države skupaj, razen ZDA | Obseg (v tonah) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Indeks | 100 | 224 | 247 | 245 |
| Tržni delež | 11 % | 22 % | 24 % | 22 % |
| Povprečna cena
  v EUR/tono | 721 | 678 | 732 | 802 |
| Indeks | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Vir: COMEXT, podatki o prodaji industrije EU za izračun tržnega deleža |

(160)

(Skupni) obseg uvoza ter tržni delež in cene za uvoz biodizla iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvoz iz tretjih držav
   (44)

Uvoz iz tretjih držav

44

Država

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Argentina

Obseg (v tonah)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Indeks

Indeks

100

100

412

412

245

245

255

255

Tržni delež

3 %

10 %

6 %

5 %

Povprečna cena

v EUR/tono

635

620

707

728

Indeks

Indeks

100

100

98

98

111

111

115

115

Malezija

Obseg (v tonah)

335 769

388 615

731 679

679 860

Indeks

Indeks

100

100

116

116

218

218

202

202

Tržni delež

2 %

3 %

5 %

4 %

Povprečna cena

v EUR/tono

952

813

669

730

Indeks

Indeks

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonezija

Obseg (v tonah)

24 984

777 992

743 456

195 858

Indeks

Indeks

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Tržni delež

0 %

5 %

5 %

1 %

Povprečna cena

v EUR/tono

803

671

636

665

Indeks

Indeks

100

100

84

84

79

79

83

83

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Indeks

Indeks

100

100

100

100

177

177

241

241

Tržni delež

6 %

5 %

9 %

12 %

Povprečna cena

v EUR/tono

662

723

829

874

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

132

132

Vse tretje države skupaj, razen ZDA

Obseg (v tonah)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Indeks

Indeks

100

100

224

224

247

247

245

245

Tržni delež

11 %

22 %

24 %

22 %

Povprečna cena

v EUR/tono

721

678

732

802

Indeks

Indeks

100

100

94

94

102

102

111

111

Vir: COMEXT, podatki o prodaji industrije EU za izračun tržnega deleža

Vir

| (161) | Dajatve na uvoz iz Argentine in Indonezije, tj. dveh glavnih držav izvoznic biodizla, so bile odpravljene leta 2018. Zato se je uvoz iz tretjih držav leta 2018 povečal ter leta 2019 in v OPP ostal na ravni približno 3,8 milijona ton. Uvoz iz tretjih držav, razen ZDA, se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal za 145 %. Poleg tega se je v obravnavanem obdobju njihov tržni delež povečal z 11 % na 22 %. |
| --- | --- |

(161)

Dajatve na uvoz iz Argentine in Indonezije, tj. dveh glavnih držav izvoznic biodizla, so bile odpravljene leta 2018. Zato se je uvoz iz tretjih držav leta 2018 povečal ter leta 2019 in v OPP ostal na ravni približno 3,8 milijona ton. Uvoz iz tretjih držav, razen ZDA, se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal za 145 %. Poleg tega se je v obravnavanem obdobju njihov tržni delež povečal z 11 % na 22 %.

| (162) | Kar zadeva cene, se razmere med državami razlikujejo. |
| --- | --- |

(162)

Kar zadeva cene, se razmere med državami razlikujejo.

| (163) | V zvezi z Argentino, ki je glavni vir uvoza, je Komisija februarja 2019 uvedla dokončne protisubvencijske ukrepe za uvoz biodizla iz te države in hkrati sprejela sklep o sprejetju trajnostnih cenovnih zavez (imenovanih „zaveze“) osmih argentinskih proizvajalcev in argentinske zbornice za biogoriva (CARBIO). To je povzročilo znatno zvišanje cen v letu 2019 (za 14 % v primerjavi z letom 2018) in v OPP (za 17 % v primerjavi z letom 2018). |
| --- | --- |

(163)

V zvezi z Argentino, ki je glavni vir uvoza, je Komisija februarja 2019 uvedla dokončne protisubvencijske ukrepe za uvoz biodizla iz te države in hkrati sprejela sklep o sprejetju trajnostnih cenovnih zavez (imenovanih „zaveze“) osmih argentinskih proizvajalcev in argentinske zbornice za biogoriva (CARBIO). To je povzročilo znatno zvišanje cen v letu 2019 (za 14 % v primerjavi z letom 2018) in v OPP (za 17 % v primerjavi z letom 2018).

| (164) | Kar zadeva Indonezijo in Malezijo, so se cene zniževale. Hkrati so se cene za druge tretje države precej zviševale. Na splošno so se povprečne prodajne cene uvoza iz tretjih držav, razen ZDA, v obravnavanem obdobju zvišale za 11 %. To gibanje je skladno z gibanjem, ugotovljenim za uvoz iz zadevnih držav v zgornji preglednici 3. Gibanje cen pa se razlikuje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije iz spodnje preglednice 8. Cene vzorčenih proizvajalcev Unije so se zniževale v skladu z zniževanjem proizvodnih stroškov. Posledično se je razlika v cenah med izvozniki iz tretjih držav in vzorčenimi proizvajalci Unije zmanjšala, s tem pa se je povečala konkurenčnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(164)

Kar zadeva Indonezijo in Malezijo, so se cene zniževale. Hkrati so se cene za druge tretje države precej zviševale. Na splošno so se povprečne prodajne cene uvoza iz tretjih držav, razen ZDA, v obravnavanem obdobju zvišale za 11 %. To gibanje je skladno z gibanjem, ugotovljenim za uvoz iz zadevnih držav v zgornji preglednici 3. Gibanje cen pa se razlikuje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije iz spodnje preglednice 8. Cene vzorčenih proizvajalcev Unije so se zniževale v skladu z zniževanjem proizvodnih stroškov. Posledično se je razlika v cenah med izvozniki iz tretjih držav in vzorčenimi proizvajalci Unije zmanjšala, s tem pa se je povečala konkurenčnost industrije Unije.

5.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

5.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (165) | Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(165)

Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (166) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(166)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje.

| (167) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov industrije EU in drugih sektorskih makroekonomskih podatkov, kot so podatki FAO in OECD. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov industrije EU in drugih sektorskih makroekonomskih podatkov, kot so podatki FAO in OECD. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (168) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencijske stopnje in okrevanje od preteklega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(168)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencijske stopnje in okrevanje od preteklega subvencioniranja.

| (169) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(169)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

5.4.2   Makroekonomski kazalniki (45)

Makroekonomski kazalniki

45

5.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (170) | Celotna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 79 % | 79 % | 83 % | 80 % |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Vir: Informacije so predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije |

(170)

Celotna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg proizvodnje (v tonah)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Indeks

Indeks

100

100

104

104

110

110

111

111

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

109

109

Izkoriščenost zmogljivosti

79 %

79 %

83 %

80 %

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

101

101

Vir: Informacije so predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije

| (171) | Proizvodnja Unije se je povečala z 12,6 milijona ton leta 2017 na 14,0 milijonov ton v OPP, kar pomeni povečanje za 11 % v obravnavanem obdobju. V razmerah povečanja potrošnje za 22 % v obravnavanem obdobju se je industrija Unije pozitivno odzvala s povečanjem svoje proizvodnje. |
| --- | --- |

(171)

Proizvodnja Unije se je povečala z 12,6 milijona ton leta 2017 na 14,0 milijonov ton v OPP, kar pomeni povečanje za 11 % v obravnavanem obdobju. V razmerah povečanja potrošnje za 22 % v obravnavanem obdobju se je industrija Unije pozitivno odzvala s povečanjem svoje proizvodnje.

| (172) | Hkrati se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju povečala za 9 % in v OPP dosegla 17,5 milijona ton. Industrija Unije razvija svojo zmogljivost, da bi se odzvala na naraščajoče povpraševanje. Glede na poročilo (46) se povečanje zmogljivosti nanaša predvsem na proizvodnjo rastlinskega olja, obdelanega z vodikom. |
| --- | --- |

(172)

Hkrati se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju povečala za 9 % in v OPP dosegla 17,5 milijona ton. Industrija Unije razvija svojo zmogljivost, da bi se odzvala na naraščajoče povpraševanje. Glede na poročilo (46) se povečanje zmogljivosti nanaša predvsem na proizvodnjo rastlinskega olja, obdelanega z vodikom.

46

| (173) | Zaradi hkratnega povečanja proizvodnje in proizvodne zmogljivosti je bila izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju stabilna in je znašala približno 80 %. |
| --- | --- |

(173)

Zaradi hkratnega povečanja proizvodnje in proizvodne zmogljivosti je bila izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju stabilna in je znašala približno 80 %.

5.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (174) | Obseg prodaje in tržni delež Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Tržni delež | 89 % | 78 % | 76 % | 78 % |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije |

(174)

Obseg prodaje in tržni delež Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

107

107

Tržni delež

89 %

78 %

76 %

78 %

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

88

88

Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije

Vir

| (175) | Industrija Unije je povečala svojo prodajo na trgu Unije z 12,3 milijona ton v letu 2017 na 13,2 milijona ton v OPP (+7 %). |
| --- | --- |

(175)

Industrija Unije je povečala svojo prodajo na trgu Unije z 12,3 milijona ton v letu 2017 na 13,2 milijona ton v OPP (+7 %).

| (176) | Ker se je potrošnja v Uniji zaradi manjšega povečanja dejanskega obsega prodaje povečala za 22 %, se je tržni delež industrije Unije zmanjšal, in sicer s približno 89 % v letu 2017 na 78 % v OPP. To zmanjšanje tržnega deleža je povezano s povečanjem uvoza iz tretjih držav, zlasti od leta 2018 naprej (uvodna izjava 161). |
| --- | --- |

(176)

Ker se je potrošnja v Uniji zaradi manjšega povečanja dejanskega obsega prodaje povečala za 22 %, se je tržni delež industrije Unije zmanjšal, in sicer s približno 89 % v letu 2017 na 78 % v OPP. To zmanjšanje tržnega deleža je povezano s povečanjem uvoza iz tretjih držav, zlasti od leta 2018 naprej (uvodna izjava 161).

5.4.2.3   Rast

Rast

| (177) | Številni kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, zaposlenost) kažejo rast industrije Unije v tem obdobju. Vendar je ta rast zmerna v primerjavi z razvojem potrošnje biodizla v istem obdobju. Pravzaprav se je tržni delež industrije Unije v referenčnem obdobju dejansko zmanjšal. |
| --- | --- |

(177)

Številni kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, zaposlenost) kažejo rast industrije Unije v tem obdobju. Vendar je ta rast zmerna v primerjavi z razvojem potrošnje biodizla v istem obdobju. Pravzaprav se je tržni delež industrije Unije v referenčnem obdobju dejansko zmanjšal.

5.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (178) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Indeks | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije |

(178)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Število zaposlenih

2 643

3 126

3 527

3 909

Indeks

Indeks

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

4 782

4 211

3 950

3 577

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

75

75

Vir: informacije, ki so jih predložili vložnik in vzorčeni proizvajalci Unije

Vir

| (179) | V obravnavanem obdobju se je zaposlenost povečala z 2 643 na 3 909, tj. za 48 %. |
| --- | --- |

(179)

V obravnavanem obdobju se je zaposlenost povečala z 2 643 na 3 909, tj. za 48 %.

| (180) | Rast proizvodnje je bila manjša (+11 %), zato se je produktivnost zmanjšala (–25 %). |
| --- | --- |

(180)

Rast proizvodnje je bila manjša (+11 %), zato se je produktivnost zmanjšala (–25 %).

5.4.2.5   Višina zneska subvencioniranja in okrevanje od subvencioniranja

Višina zneska subvencioniranja in okrevanje od subvencioniranja

| (181) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 155, se je uvoz biodizla po uvedbi izravnalnih ukrepov skoraj ustavil, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa skoraj ni bilo subvencioniranega uvoza iz ZDA. Obsega subvencioniranja posledično ni bilo mogoče oceniti na podlagi dejanskih podatkov, zato je bilo ocenjeno, da je še vedno znatno nad stopnjo de minimis. Preiskava je bila zato osredotočena na verjetnost ponovitve subvencioniranja ob morebitni razveljavitvi izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(181)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 155, se je uvoz biodizla po uvedbi izravnalnih ukrepov skoraj ustavil, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa skoraj ni bilo subvencioniranega uvoza iz ZDA. Obsega subvencioniranja posledično ni bilo mogoče oceniti na podlagi dejanskih podatkov, zato je bilo ocenjeno, da je še vedno znatno nad stopnjo de minimis. Preiskava je bila zato osredotočena na verjetnost ponovitve subvencioniranja ob morebitni razveljavitvi izravnalnih ukrepov.

de minimis

| (182) | V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov je bilo ugotovljeno, da industrija Unije kaže znake okrevanja od učinkov preteklega subvencioniranja. V obravnavanem obdobju sedanje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov se je okrevanje nadaljevalo, kot kaže ugodno gibanje glavnih kazalnikov škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(182)

V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov je bilo ugotovljeno, da industrija Unije kaže znake okrevanja od učinkov preteklega subvencioniranja. V obravnavanem obdobju sedanje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov se je okrevanje nadaljevalo, kot kaže ugodno gibanje glavnih kazalnikov škode za industrijo Unije.

5.4.3   Mikroekonomski kazalniki (47)

Mikroekonomski kazalniki

47

5.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (183) | Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Povprečna cena rastlinskih olj (indeks) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Vir: vzorčene družbe, FAO za indeks gibanja cen rastlinskega olja |

(183)

Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono)

834

801

771

771

Indeks

Indeks

100

100

96

96

92

92

92

92

Povprečna cena rastlinskih olj (indeks)

100

86

81

86

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

828

778

760

755

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

91

91

Vir: vzorčene družbe, FAO za indeks gibanja cen rastlinskega olja

Vir

| (184) | V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški znižali za 9 % (z 828 EUR/tono na 755 EUR/tono). To je delno posledica znižanja cene rastlinskih olj, ki se je v tem obdobju zniževala. Čeprav niso vsa biogoriva proizvedena iz rastlinskih olj, je cena rastlinskih olj dober približek za ceno glavne surovine pri proizvodnji biodizla. |
| --- | --- |

(184)

V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški znižali za 9 % (z 828 EUR/tono na 755 EUR/tono). To je delno posledica znižanja cene rastlinskih olj, ki se je v tem obdobju zniževala. Čeprav niso vsa biogoriva proizvedena iz rastlinskih olj, je cena rastlinskih olj dober približek za ceno glavne surovine pri proizvodnji biodizla.

| (185) | Povprečna prodajna cena se je znižala za 8 %, in sicer z 834 EUR/tono v letu 2017 na 771 EUR/tono v OPP. To je lahko povezano z ugotovljenim znižanjem cene proizvodnje (glej uvodni izjavi 183 in 184). |
| --- | --- |

(185)

Povprečna prodajna cena se je znižala za 8 %, in sicer z 834 EUR/tono v letu 2017 na 771 EUR/tono v OPP. To je lahko povezano z ugotovljenim znižanjem cene proizvodnje (glej uvodni izjavi 183 in 184).

5.4.3.2   Stroški dela

Stroški dela

| (186) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Indeks | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Vir: vzorčene družbe |

(186)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

63 785

70 533

72 306

72 533

Indeks

Indeks

100

100

111

111

113

113

114

114

Vir: vzorčene družbe

Vir

| (187) | Povprečni stroški dela v vzorčenih družbah so se v OPP zvišali za 14 %. Učinek te razlike je razmeroma majhen, saj stroški dela predstavljajo le približno 3 % celotnih stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(187)

Povprečni stroški dela v vzorčenih družbah so se v OPP zvišali za 14 %. Učinek te razlike je razmeroma majhen, saj stroški dela predstavljajo le približno 3 % celotnih stroškov proizvodnje.

5.4.3.3   Zaloge

Zaloge

| (188) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Indeks | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 0,8 % | 1,0 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Indeks | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Vir: vzorčene družbe |

(188)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Končne zaloge (v tonah)

99 868

126 345

124 567

114 216

Indeks

Indeks

100

100

127

127

125

125

114

114

Končne zaloge kot delež proizvodnje

0,8 %

1,0 %

0,9 %

0,8 %

Indeks

Indeks

100

100

121

121

113

113

103

103

Vir: vzorčene družbe

Vir

| (189) | Raven zalog je bila stabilna in je znašala približno 1 % proizvodnje. To je zelo nizko razmerje, ki kaže, da je industrija sposobna delati na podlagi povpraševanja in sprotno ter omejiti zaloge. To je potrebno tudi zato, da se prepreči degradacija biodizla. |
| --- | --- |

(189)

Raven zalog je bila stabilna in je znašala približno 1 % proizvodnje. To je zelo nizko razmerje, ki kaže, da je industrija sposobna delati na podlagi povpraševanja in sprotno ter omejiti zaloge. To je potrebno tudi zato, da se prepreči degradacija biodizla.

5.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (190) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje) | 0,96 % | 2,13 % | 1,78 % | 2,84 % |
| Indeks | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Denarni tok (v EUR) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Indeks | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Naložbe (v EUR) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Indeks | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Donosnost naložb | 22 % | 29 % | 25 % | 44 % |
| Indeks | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Vir: vzorčene družbe |

(190)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2017

2018

2019

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje)

0,96 %

2,13 %

1,78 %

2,84 %

Indeks

Indeks

100

100

223

223

186

186

297

297

Denarni tok (v EUR)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Indeks

Indeks

100

100

24

24

121

121

129

129

Naložbe (v EUR)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Indeks

Indeks

100

100

51

51

85

85

42

42

Donosnost naložb

22 %

29 %

25 %

44 %

Indeks

Indeks

100

100

128

128

112

112

198

198

Vir: vzorčene družbe

Vir

| (191) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost je ostala na nizki ravni. Vendar je gibanje v obravnavanem obdobju rahlo pozitivno, saj se je povečala z 1 % na 3 %. To je bilo povezano z znižanjem stroškov proizvodnje v vzorčenih družbah (–9 %). Vendar za tem povprečjem obstajajo velike razlike med vzorčenimi proizvajalci Unije, pri čemer nekatere družbe sploh ne ustvarjajo dobička. |
| --- | --- |

(191)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost je ostala na nizki ravni. Vendar je gibanje v obravnavanem obdobju rahlo pozitivno, saj se je povečala z 1 % na 3 %. To je bilo povezano z znižanjem stroškov proizvodnje v vzorčenih družbah (–9 %). Vendar za tem povprečjem obstajajo velike razlike med vzorčenimi proizvajalci Unije, pri čemer nekatere družbe sploh ne ustvarjajo dobička.

| (192) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka se je proti koncu obravnavanega obdobja (v letu 2019 in prvi polovici leta 2020) razvijalo pozitivno, vendar se je denarni tok v letu 2018 močno zmanjšal. Na zmanjšanje v letu 2018 je vplival predvsem poseben položaj samo ene od vzorčenih družb, ki ima poseben poslovni model, medtem ko je bilo gibanje pri drugih dveh vzorčenih družbah precej stabilno. |
| --- | --- |

(192)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka se je proti koncu obravnavanega obdobja (v letu 2019 in prvi polovici leta 2020) razvijalo pozitivno, vendar se je denarni tok v letu 2018 močno zmanjšal. Na zmanjšanje v letu 2018 je vplival predvsem poseben položaj samo ene od vzorčenih družb, ki ima poseben poslovni model, medtem ko je bilo gibanje pri drugih dveh vzorčenih družbah precej stabilno.

| (193) | Gibanje naložb v vzorčenih družbah v obravnavanem obdobju ni bilo enoznačno. Raven naložb se lahko zaradi naložb ene ali druge vzorčene družbe ali njihove odsotnosti iz leta v leto zvišuje ali znižuje. Naložbe so v obravnavanem obdobju predstavljale približno 1–2 % prihodkov od prodaje, kar je malo. |
| --- | --- |

(193)

Gibanje naložb v vzorčenih družbah v obravnavanem obdobju ni bilo enoznačno. Raven naložb se lahko zaradi naložb ene ali druge vzorčene družbe ali njihove odsotnosti iz leta v leto zvišuje ali znižuje. Naložbe so v obravnavanem obdobju predstavljale približno 1–2 % prihodkov od prodaje, kar je malo.

| (194) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju je bil njen razvoj pozitiven, v OPP pa je ostala visoka. Vendar je ta visoka donosnost naložb povezana predvsem z nizko neto knjigovodsko vrednostjo naložb in ne z visokim dobičkom. |
| --- | --- |

(194)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju je bil njen razvoj pozitiven, v OPP pa je ostala visoka. Vendar je ta visoka donosnost naložb povezana predvsem z nizko neto knjigovodsko vrednostjo naložb in ne z visokim dobičkom.

5.4.4   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (195) | V obravnavanem obdobju se je glede na skoraj neobstoječ uvoz iz ZDA znatno povečal obseg uvoza iz tretjih držav (za 145 %), vendar pa se je zvišala tudi njegova raven cen (za 11 %). Hkrati so se cene industrije Unije znižale (za 8 %) v skladu z znižanjem proizvodnih stroškov (za 9 %). Posledično se je razlika v cenah med izvozniki iz tretjih držav in vzorčenimi proizvajalci Unije zmanjšala, s tem pa se je povečala konkurenčnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(195)

V obravnavanem obdobju se je glede na skoraj neobstoječ uvoz iz ZDA znatno povečal obseg uvoza iz tretjih držav (za 145 %), vendar pa se je zvišala tudi njegova raven cen (za 11 %). Hkrati so se cene industrije Unije znižale (za 8 %) v skladu z znižanjem proizvodnih stroškov (za 9 %). Posledično se je razlika v cenah med izvozniki iz tretjih držav in vzorčenimi proizvajalci Unije zmanjšala, s tem pa se je povečala konkurenčnost industrije Unije.

| (196) | Na splošno so se kazalniki škode v obravnavanem obdobju gibali pozitivno, zlasti v zvezi s proizvodnjo (+11 %), proizvodno zmogljivostjo (+9 %) in prodajo (+7 %), iz njih pa je razvidno, da industrija biodizla Unije počasi okreva od pretekle škode. Iz analize kazalnikov škode je razvidno, da se industriji Unije trenutno ne povzroča znatna škoda. Vendar nekateri kazalniki, zlasti nizka dobičkonosnost (≤ 3 %), kažejo, da je kljub temu še vedno v negotovem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

(196)

Na splošno so se kazalniki škode v obravnavanem obdobju gibali pozitivno, zlasti v zvezi s proizvodnjo (+11 %), proizvodno zmogljivostjo (+9 %) in prodajo (+7 %), iz njih pa je razvidno, da industrija biodizla Unije počasi okreva od pretekle škode. Iz analize kazalnikov škode je razvidno, da se industriji Unije trenutno ne povzroča znatna škoda. Vendar nekateri kazalniki, zlasti nizka dobičkonosnost (≤ 3 %), kažejo, da je kljub temu še vedno v negotovem gospodarskem položaju.

| (197) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 8(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(197)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 8(4) osnovne uredbe.

6.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (198) | Komisija je v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil subvencionirani uvoz iz ZDA. |
| --- | --- |

(198)

Komisija je v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil subvencionirani uvoz iz ZDA.

| (199) | V zvezi s tem je Komisija proučila proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v ZDA, verjetne ravni cen uvoza iz ZDA brez izravnalnih ukrepov ter njihov vpliv na industrijo Unije, vključno z nelojalnim nižanjem prodajnih cen brez izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(199)

V zvezi s tem je Komisija proučila proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v ZDA, verjetne ravni cen uvoza iz ZDA brez izravnalnih ukrepov ter njihov vpliv na industrijo Unije, vključno z nelojalnim nižanjem prodajnih cen brez izravnalnih ukrepov.

6.1   Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v ZDA

Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v ZDA

| (200) | Kot je opisano v zgornjem oddelku 4.5.1, so količine, ki bi jih lahko izvozili proizvajalci biodizla iz ZDA, znatne v primerjavi z velikostjo trga Unije. Neizkoriščene zmogljivosti namreč predstavljajo 18 % potrošnje Unije v OPP. Zato je Komisija sklenila, da so razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti znatne. |
| --- | --- |

(200)

Kot je opisano v zgornjem oddelku 4.5.1, so količine, ki bi jih lahko izvozili proizvajalci biodizla iz ZDA, znatne v primerjavi z velikostjo trga Unije. Neizkoriščene zmogljivosti namreč predstavljajo 18 % potrošnje Unije v OPP. Zato je Komisija sklenila, da so razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti znatne.

6.2   Verjetne ravni cen uvoza iz ZDA brez izravnalnih ukrepov

Verjetne ravni cen uvoza iz ZDA brez izravnalnih ukrepov

| (201) | Kot je opisano v zgornjem oddelku 4.5.3, so proizvajalci ZDA na podlagi trenutnega oblikovanja cen na izvoznih trgih tretjih držav izvažali na svoje glavne tretje trge po cenah, ki so nižje od domačih cen v ZDA. Poleg tega, kot je navedeno v zgornjih uvodnih izjavah 157 in 158, navedene cene tudi nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, in sicer v povprečju za 6,4 %. Zato je ob upoštevanju ravni cen izvoza iz ZDA na druge trge tretjih držav izvoz v Unijo potencialno veliko privlačnejši za izvoznike iz ZDA. Kot je navedeno v zgornjem oddelku 4.5.3, je trg Unije zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. |
| --- | --- |

(201)

Kot je opisano v zgornjem oddelku 4.5.3, so proizvajalci ZDA na podlagi trenutnega oblikovanja cen na izvoznih trgih tretjih držav izvažali na svoje glavne tretje trge po cenah, ki so nižje od domačih cen v ZDA. Poleg tega, kot je navedeno v zgornjih uvodnih izjavah 157 in 158, navedene cene tudi nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, in sicer v povprečju za 6,4 %. Zato je ob upoštevanju ravni cen izvoza iz ZDA na druge trge tretjih držav izvoz v Unijo potencialno veliko privlačnejši za izvoznike iz ZDA. Kot je navedeno v zgornjem oddelku 4.5.3, je trg Unije zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla.

6.3   Verjetni vpliv na industrijo Unije

Verjetni vpliv na industrijo Unije

| (202) | V primeru izteka ukrepov bi torej znatne količine subvencioniranega biodizla iz ZDA zelo močno pritiskale na znižanje cen Unije in znatno vplivale na gospodarski položaj industrije Unije. Zato je verjetno, da bi se proizvodnja in obseg prodaje industrije Unije zmanjšala, majhni dobički, ki jih zdaj dosega industrija, pa bi se spremenili v izgube. |
| --- | --- |

(202)

V primeru izteka ukrepov bi torej znatne količine subvencioniranega biodizla iz ZDA zelo močno pritiskale na znižanje cen Unije in znatno vplivale na gospodarski položaj industrije Unije. Zato je verjetno, da bi se proizvodnja in obseg prodaje industrije Unije zmanjšala, majhni dobički, ki jih zdaj dosega industrija, pa bi se spremenili v izgube.

| (203) | Komisija je nadalje ocenila morebiten vpliv uvoza, tako da je oblikovala modela dveh možnih scenarijev v primeru izteka ukrepov, in sicer (1) nenadno povečanje uvoza iz ZDA in (2) znižanje cen v EU zaradi večje konkurence, pri čemer so vse druge okoliščine enake. |
| --- | --- |

(203)

Komisija je nadalje ocenila morebiten vpliv uvoza, tako da je oblikovala modela dveh možnih scenarijev v primeru izteka ukrepov, in sicer (1) nenadno povečanje uvoza iz ZDA in (2) znižanje cen v EU zaradi večje konkurence, pri čemer so vse druge okoliščine enake.

| (204) | V prvem scenariju je oblikovala dve možni ravni uvoza iz ZDA. Prva možnost je pomenila, da bi uvoz iz ZDA dosegel svoj pretekli obseg (v prvotnem OP (48)), tj. 1,1 milijona ton. Zaradi povečanja uvoza iz ZDA in posledičnega zmanjšanja prodaje industrije EU bi se dobičkonosnost industrije EU zmanjšala za 0,14 odstotne točke, tj. s +2,84 % na +2,70 %. Druga možnost je upoštevala precejšnje povečanje velikosti trga EU, in sicer s 6,6 milijona ton v prvotnem OP na 17 milijonov ton v OPP (+158 %). V tem okviru je Komisija predvidela nenadno povečanje uvoza, ki ustreza enakemu tržnemu deležu za ZDA (17,2 %) kot v prvotnem obdobju preiskave. Rezultat je bil, da bi se dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala za 0,41 odstotne točke, tj. s +2,84 % na +2,43 %. V obeh primerih je mogoče vpliv nenadnega povečanja uvoza iz ZDA po stalnih cenah opredeliti kot precej zmeren. To je povezano z visokim deležem spremenljivih stroškov v industriji biodizla. |
| --- | --- |

(204)

V prvem scenariju je oblikovala dve možni ravni uvoza iz ZDA. Prva možnost je pomenila, da bi uvoz iz ZDA dosegel svoj pretekli obseg (v prvotnem OP (48)), tj. 1,1 milijona ton. Zaradi povečanja uvoza iz ZDA in posledičnega zmanjšanja prodaje industrije EU bi se dobičkonosnost industrije EU zmanjšala za 0,14 odstotne točke, tj. s +2,84 % na +2,70 %. Druga možnost je upoštevala precejšnje povečanje velikosti trga EU, in sicer s 6,6 milijona ton v prvotnem OP na 17 milijonov ton v OPP (+158 %). V tem okviru je Komisija predvidela nenadno povečanje uvoza, ki ustreza enakemu tržnemu deležu za ZDA (17,2 %) kot v prvotnem obdobju preiskave. Rezultat je bil, da bi se dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala za 0,41 odstotne točke, tj. s +2,84 % na +2,43 %. V obeh primerih je mogoče vpliv nenadnega povečanja uvoza iz ZDA po stalnih cenah opredeliti kot precej zmeren. To je povezano z visokim deležem spremenljivih stroškov v industriji biodizla.

48

| (205) | V drugem scenariju je bilo ugotovljeno, da bi lahko bil učinek znižanja cen zelo škodljiv. V primeru znižanja cen Unije na raven izvoznih cen ZDA za tretjo državo (721 EUR/tono) bi se dobiček zmanjšal s +2,84 % na –3,88 %. V primeru 10-odstotnega znižanja cen Unije, tj. s 771 EUR/tono na 694 EUR/tono, bi se dobiček zmanjšal s +2,84 % na –7,94 %. V vsakem primeru bi bil ob vsakem znižanju cen za več kot –2,9 % dobiček industrije Unije nič. |
| --- | --- |

(205)

V drugem scenariju je bilo ugotovljeno, da bi lahko bil učinek znižanja cen zelo škodljiv. V primeru znižanja cen Unije na raven izvoznih cen ZDA za tretjo državo (721 EUR/tono) bi se dobiček zmanjšal s +2,84 % na –3,88 %. V primeru 10-odstotnega znižanja cen Unije, tj. s 771 EUR/tono na 694 EUR/tono, bi se dobiček zmanjšal s +2,84 % na –7,94 %. V vsakem primeru bi bil ob vsakem znižanju cen za več kot –2,9 % dobiček industrije Unije nič.

| (206) | V primeru dejanskega izteka ukrepov je zelo verjetno, da bi se na trgu uresničila kombinacija obeh zgoraj navedenih scenarijev. Zlasti bi se lahko pričakovalo, da bodo na trg Unije vstopile znatne količine biodizla s poreklom iz ZDA po cenah, ki so nižje od cen industrije Unije. Zato bi se zmanjšal tržni delež industrije Unije, njene cene pa bi se znižale. S tem bi industrija Unije utrpela znatne izgube. |
| --- | --- |

(206)

V primeru dejanskega izteka ukrepov je zelo verjetno, da bi se na trgu uresničila kombinacija obeh zgoraj navedenih scenarijev. Zlasti bi se lahko pričakovalo, da bodo na trg Unije vstopile znatne količine biodizla s poreklom iz ZDA po cenah, ki so nižje od cen industrije Unije. Zato bi se zmanjšal tržni delež industrije Unije, njene cene pa bi se znižale. S tem bi industrija Unije utrpela znatne izgube.

6.4   Sklep o verjetnosti ponovitve škode

Sklep o verjetnosti ponovitve škode

| (207) | Na podlagi navedenega in ob upoštevanju negotovega položaja industrije Unije je Komisija sklenila, da bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal subvencionirani uvoz iz ZDA po škodljivih cenah, materialna škoda pa bi se verjetno ponovila. |
| --- | --- |

(207)

Na podlagi navedenega in ob upoštevanju negotovega položaja industrije Unije je Komisija sklenila, da bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal subvencionirani uvoz iz ZDA po škodljivih cenah, materialna škoda pa bi se verjetno ponovila.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (208) | Komisija je v skladu s členom 31 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(208)

Komisija je v skladu s členom 31 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (209) | V primeru izteka ukrepov se bo industrija Unije zagotovo srečala s povečano nelojalno konkurenco proizvajalcev biodizla iz ZDA, zato se bo sedanje okrevanje industrije Unije najverjetneje nenadno zaustavilo. |
| --- | --- |

(209)

V primeru izteka ukrepov se bo industrija Unije zagotovo srečala s povečano nelojalno konkurenco proizvajalcev biodizla iz ZDA, zato se bo sedanje okrevanje industrije Unije najverjetneje nenadno zaustavilo.

| (210) | Komisija je sklenila, da bi bilo nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(210)

Komisija je sklenila, da bi bilo nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije.

7.2   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (211) | Podaljšanju ukrepov ni nasprotoval noben uvoznik. |
| --- | --- |

(211)

Podaljšanju ukrepov ni nasprotoval noben uvoznik.

| (212) | Družba Shell Trading Rotterdam je trdila, da ukrepi z omejevanjem oskrbe trga Unije povzročajo višje cene. Opozorila je tudi, da je biodizel na voljo na drugih trgih. |
| --- | --- |

(212)

Družba Shell Trading Rotterdam je trdila, da ukrepi z omejevanjem oskrbe trga Unije povzročajo višje cene. Opozorila je tudi, da je biodizel na voljo na drugih trgih.

| (213) | Zdi se, da ukrepi ne vplivajo bistveno na uvoznike, saj so na voljo alternativni viri dobave. To dokazuje znaten tržni delež uvoza iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(213)

Zdi se, da ukrepi ne vplivajo bistveno na uvoznike, saj so na voljo alternativni viri dobave. To dokazuje znaten tržni delež uvoza iz tretjih držav.

| (214) | Komisija je zato sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi škodovalo interesu uvoznikov. |
| --- | --- |

(214)

Komisija je zato sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi škodovalo interesu uvoznikov.

7.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (215) | Sodelovanje uporabnikov pri preiskavi ni bilo veliko. |
| --- | --- |

(215)

Sodelovanje uporabnikov pri preiskavi ni bilo veliko.

| (216) | Dva uporabnika, Preem, največja družba za gorivo na Švedskem, in Valero Energy Ltd Ireland sta trdila, da bo podaljšanje ukrepov neposredno oviralo zeleni razvoj prometnega sektorja v Evropi. Družbi Preem in Valero Energy Ltd. Ireland sta izrecno zahtevali, da se biodizel iz rastlinskega olja, obdelanega z vodikom (HVO), izključi iz sedanjega obsega izdelka, saj pričakujeta, da bo v prihodnjih letih primanjkovalo HVO. Družba Valero Energy Ltd Ireland se je posebej sklicevala na cilje EU glede energije iz obnovljivih virov za promet do leta 2030 in trdila, da ti cilji glede na sedanjo proizvodnjo v EU ne bi bili doseženi. |
| --- | --- |

(216)

Dva uporabnika, Preem, največja družba za gorivo na Švedskem, in Valero Energy Ltd Ireland sta trdila, da bo podaljšanje ukrepov neposredno oviralo zeleni razvoj prometnega sektorja v Evropi. Družbi Preem in Valero Energy Ltd. Ireland sta izrecno zahtevali, da se biodizel iz rastlinskega olja, obdelanega z vodikom (HVO), izključi iz sedanjega obsega izdelka, saj pričakujeta, da bo v prihodnjih letih primanjkovalo HVO. Družba Valero Energy Ltd Ireland se je posebej sklicevala na cilje EU glede energije iz obnovljivih virov za promet do leta 2030 in trdila, da ti cilji glede na sedanjo proizvodnjo v EU ne bi bili doseženi.

| (217) | Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci Unije dovolj zmogljivosti za zadovoljitev sedanjega povpraševanja in celo neizkoriščeno zmogljivost, da po potrebi zadovoljijo prihodnje povečanje in izvoz. Poleg tega je bilo prezgodaj, da bi z gotovostjo ocenili, ali se bo pomanjkanje v letu 2030 verjetno uresničilo, zlasti glede na nedavne širitve zmogljivosti EU. Ob tem bi bila Komisija morda v boljšem položaju, da oceni razmere, če se čez pet let od nje zahteva, da opravi pregled zaradi izteka ukrepa. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci Unije dovolj zmogljivosti za zadovoljitev sedanjega povpraševanja in celo neizkoriščeno zmogljivost, da po potrebi zadovoljijo prihodnje povečanje in izvoz. Poleg tega je bilo prezgodaj, da bi z gotovostjo ocenili, ali se bo pomanjkanje v letu 2030 verjetno uresničilo, zlasti glede na nedavne širitve zmogljivosti EU. Ob tem bi bila Komisija morda v boljšem položaju, da oceni razmere, če se čez pet let od nje zahteva, da opravi pregled zaradi izteka ukrepa. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (218) | Ni znakov, da obstoječi veljavni ukrepi negativno vplivajo na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen vpliv na njihovo dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(218)

Ni znakov, da obstoječi veljavni ukrepi negativno vplivajo na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen vpliv na njihovo dobičkonosnost.

| (219) | Komisija je zato sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi škodovalo interesu uporabnikov. |
| --- | --- |

(219)

Komisija je zato sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi škodovalo interesu uporabnikov.

7.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (220) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni prepričljivih razlogov v interesu Unije, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(220)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni prepričljivih razlogov v interesu Unije, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA.

8.   IZRAVNALNI UKREPI

IZRAVNALNI UKREPI

| (221) | Glede na sklepe v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode iz tega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA in ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2015/1519, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/675 (49), ohraniti še dodatnih pet let. |
| --- | --- |

(221)

Glede na sklepe v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode iz tega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA in ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2015/1519, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/675 (49), ohraniti še dodatnih pet let.

49

| (222) | Kot je opisano v zgornji uvodni izjavi 2, so bile veljavne izravnalne dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(222)

Kot je opisano v zgornji uvodni izjavi 2, so bile veljavne izravnalne dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA.

| (223) | Izravnalne dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(223)

Izravnalne dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA.

| (224) | Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Uredbo (EU) 2015/1519, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/675, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(224)

Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Uredbo (EU) 2015/1519, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/675, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo.

| (225) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 (50). |
| --- | --- |

(225)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 (50).

50

| (226) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (51) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca – |
| --- | --- |

(226)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (51) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca –

51

Uradnega lista Evropske unije

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019).

2.   Stopnje dokončne izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek, opisan v odstavku 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so naslednji fiksni zneski:

| Družba | Stopnja izravnalne dajatve v EUR na neto tono | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Družbe iz Priloge I | 219,4 | glej Prilogo I |
| Vse druge družbe | 237,0 | A999 |

Družba

Stopnja izravnalne dajatve v EUR na neto tono

Dodatna oznaka TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Družbe iz Priloge I

219,4

glej Prilogo I

Vse druge družbe

237,0

A999

Izravnalna dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

3.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

Člen 2

1.   Dokončna izravnalna dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, kot so določene v odstavku 2 člena 1, se razširi na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so poslani iz Kanade, ne glede na to, ali so deklarirani s poreklom iz Kanade ali ne, in se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011), razen za izdelke, ki jih proizvajajo naslednje družbe:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Dajatev, ki se bo razširila, je dajatev, določena za „vse druge družbe“ iz člena 1(2), to je dokončna izravnalna dajatev v višini 237 EUR na neto tono.

Izravnalna dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

2.   Uporaba izvzetij, ki so odobrena družbam, navedenim v odstavku 1, ali ki jih je Komisija odobrila v skladu s členom 4(2), je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja izravnalna dajatev v skladu z odstavkom 1.

Člen 3

1.   Dokončna izravnalna dajatev, kot je določena v odstavku 2 člena 1, se razširi na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209830), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009130), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009930), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194330), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194630), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194730), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201130), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201630), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999220) in ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009030).

Izravnalna dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

2.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v členu 1(2), je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge III. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve iz člena 1(2), ki velja za „vse druge družbe“.

Člen 4

1.   Zahtevki za izvzetje iz dajatve, razširjene s členom 2(1) in členom 3(1), se predložijo v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Evropske unije, podpisati pa jih mora oseba, pooblaščena za zastopanje subjekta, ki je zaprosil za izvzetje. Zahtevek je treba poslati na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   V skladu s členom 23(6) Uredbe (EU) 2016/1037 lahko Komisija, po posvetovanju s svetovalnim odborom, s sklepom odobri izvzetje iz dajatve, razširjene s členom 2(1) in členom 3(1), za uvoz iz družb, ki se ne izogibajo izravnalnim ukrepom, uvedenim s členom 1.

Člen 5

Če se blago poškoduje še pred sprostitvijo v prosti promet in se zato cena, ki je bila dejansko plačana ali jo je treba plačati, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 131(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (52), se znesek izravnalne dajatve, določen v členih 1, 2 in 3, zniža za odstotni delež, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 598/2009 z dne 7. julija 2009 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 179, 10.7.2009, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 443/2011 z dne 5. maja 2011 o razširitvi dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009 za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in o razširitvi dokončne izravnalne dajatve uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009 na uvoz biodizla v mešanici s vsebnostjo 20 mas. % ali manj biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike, in o zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Singapurja (UL L 122, 11.5.2011, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1519 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 (UL L 239, 15.9.2015, str. 99).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/675 z dne 29. aprila 2016 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1519 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 (UL L 116, 30.4.2016, str. 27).

5

(6)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protisubvencijskih ukrepov (UL C 18, 20.1.2020, str. 19).

6

(7)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).

7

(8)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL C 303, 14.9.2020, str. 7).

8

(9)  Dokument Tron: t21.000417.

9

(10)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

10

(11)  Uredba Komisije (ES) št. 193/2009 z dne 11. marca 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike (UL L 67, 12.3.2009, str. 22).

11

(12)  Vzpostavljena leta 2005 z ameriškim zakonom o ustvarjanju delovnih mest iz leta 2004, člen 302 (javni zakon (108–357), in podaljšana z zakonom o energetski politiki iz leta 2005, člen 1344 (javni zakon 109–58).

12

(13)  Glej člen 202(a) zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 (javni zakon 110–343, oddelek B).

13

(14)  Javni zakon 116–94, 20. december 2019, zakon o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih, 2020, člen 121.

14

(15)  Vzpostavljena leta 2005 z ameriškim zakonom o ustvarjanju delovnih mest iz leta 2004, člen 302 (javni zakon (108–357), in podaljšana z zakonom o energetski politiki iz leta 2005, člen 1344 (javni zakon 109–58).

15

(16)  Glej člen 202(a) zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 (javni zakon 110–343, oddelek B).

16

(17)  Javni zakon 116–94, 20. december 2019, zakon o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih, 2020, člen 121.

17

(18)  V skladu z zakonodajo ZDA izraz agro-biodizel pomeni biodizel, proizveden le iz deviških olj, vključno z estri, ki se proizvajajo iz deviških rastlinskih olj, proizvedenih iz koruze, soje, sončničnih semen, bombažnih semen, kanole, semen rastline Crambe abyssinica, oljne ogrščice, žafranike, lanenih semen, riževih otrobov, gorčičnih semen in navadnega rička ter živalskih maščob (člen 40A(d)(2) naslova 26 zakonika ZDA).

18

Crambe abyssinica

(19)  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/26/40A

19

(20)  Glej oddelka 3.1.1.1 in 3.1.1.2 zahtevka za pregled.

20

(21)  Zakon o energetski politiki iz leta 2005, člen 1345 (javni zakon 109–58), spremenjen z zakonom o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 (javni zakon 110–343, oddelek B), člena 202 in 203, podaljšan z zakonom o davčni olajšavi, ponovni avtorizaciji zavarovanja za primer brezposelnosti in ustvarjanju delovnih mest iz leta 2010 (javni zakon 111–312), člen 701.

21

(22)  Glej člen 202(a) zakona o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 (javni zakon 110–343, oddelek B).

22

(23)  Glej oddelek 3.1.1.3 zahtevka za pregled.

23

(24)  Ameriški zakon o olajšavah za davkoplačevalce z dne 2. januarja 2013 (javni zakon 112–240, člen 701(f)(4)).

24

(25)  Kmetijski zakon z dne 7. februarja 2014 (javni zakon 113–79, člen 9005(2)).

25

(26)  Zakon o izboljšanju kmetijstva iz leta 2018 (javni zakon 115–334, člen 9005(2)(B)).

26

(27)  Glej kodeks zveznih predpisov, naslov 7, del 428.102 zakonika ZDA, „Opredelitve“ izvedbenih predpisov: „Gorivo, enako dizelskemu, pridobljeno iz obnovljive biomase, vključno z rastlinskim oljem in živalsko maščobo.“
  „Biogorivo, pridobljeno iz odpadnega materiala, vključno z ostanki pridelka, drugim rastlinskim odpadnim materialom, živalskimi odpadki, odpadno hrano in vrtnimi odpadki,“ bi prav tako lahko vključevalo proizvodnjo biodizla.

27

(28)  https://www.rd.usda.gov/sites/default/files/fact-sheet/508_RD_FS_RBS_AdvancedBioFuel.pdf.

28

(29)  Britanska toplotna enota (BTU ali Btu) je enota energije, ki je enaka približno 1055 J.

29

(30)  Glej oddelek 3.1.1.4 zahtevka za pregled.

30

(31)  Glej oddelek 3.2.1 zahtevka za pregled.

31

(32)  Zahtevek za pregled, različica, ki je na voljo zainteresiranim stranem, ki ga je 11. junija 2020 vložil Evropski odbor za biodizel (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji, uvodna izjava 102, str. 21.

32

(33)  Glej oddelek 3.2.2 zahtevka za pregled.

33

(34)  Glej oddelek 3.1.2.1 zahtevka za pregled.

34

(35)  https://revenue.ky.gov/Business/Pages/Biodiesel-Tax-Credit.aspx

35

(36)  Glej oddelek 3.1.2.2 zahtevka za pregled.

36

(37)  Člen 16.006(b) poglavja 16 teksaškega kmetijskega zakonika.

37

(38)  Glej oddelek 3.1.2.3 zahtevka za pregled.

38

(39)  Kot so bile podaljšane z zakonom o energetski politiki iz leta 2005, člen 1344 (javni zakon 109–58), in spremenjene z zakonom o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008 (javni zakon 110–343, oddelek B), člena 202 in 203.

39

(40)  Zakon o nadaljnjih konsolidiranih odobrenih sredstvih z dne 20. decembra 2019 (javni zakon 116–94).

40

(41)  Glej uvodno izjavo 50 oddelka 3.1.1.1 zahtevka za pregled.

41

(42)  Potrošnja temelji na podatkih EU27, brez podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo.

42

(43)  Obseg uvoza temelji na podatkih EU27, brez podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo.

43

(44)  Uvoz iz tretjih držav temelji na podatkih EU27, razen podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo kot državo članico, a vključno s podatki, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo kot tretjo državo.

44

(45)  Makroekonomski kazalniki temeljijo na podatkih EU27, razen podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo.

45

(46)  Ameriško ministrstvo za kmetijstvo, letno poročilo o biogorivih (poročilo GAIN), 29. junij 2020.

46

(47)  Mikroekonomski kazalniki temeljijo na podatkih EU-28, vključno z Združenim kraljestvom. Glede na majhen obseg prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v Združenem kraljestvu (približno 1,1 % povprečne prodaje teh proizvajalcev v EU v OPP) se zdi, da je vpliv transakcij v zvezi z Združenim kraljestvom na ugotovitve o škodi minimalen, zato se sklepi o znatni škodi ob uporabi podatkov EU27 ne bi spremenili.

47

(48)  Od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008.

48

(49)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/675 z dne 29. aprila 2016 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1519 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 (UL L 116, 30.4.2016, str. 27).

49

(50)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).

50

(51)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

51

(52)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

52

---

PRILOGA I

| Ime družbe | Kraj | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Ime družbe

Kraj

Dodatna oznaka TARIC

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše pooblaščena oseba subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz členov 1(3) ali 2(2) v naslednji obliki:

| — | ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun, |
| --- | --- |

—

ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun,

| — | naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] (dodatna oznaka TARIC)] v [zadevne države]. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in točni.“ |
| --- | --- |

—

naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] (dodatna oznaka TARIC)] v [zadevne države]. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in točni.“

---

PRILOGA III

Izjava, ki jo podpiše uradnik subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 3(2) v naslednji obliki:

| — | ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun, |
| --- | --- |

—

ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun,

| — | naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Združenih državah Amerike. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in točni.“ |
| --- | --- |

—

naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Združenih državah Amerike. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in točni.“

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/99

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1268

z dne 29. julija 2021

o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 71(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) na območjih z omejitvami I, II in III iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) na območjih z omejitvami I, II in III iz navedene priloge.

| (3) | Območja z omejitvami I, II in III iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 temeljijo na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji. Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1205 (3), in sicer po spremembi epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo na Poljskem in v Nemčiji. |
| --- | --- |

(3)

Območja z omejitvami I, II in III iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 temeljijo na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji. Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1205 (3), in sicer po spremembi epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo na Poljskem in v Nemčiji.

| (4) | Vse spremembe območij z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 bi morale temeljiti na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo na območjih, ki jih je prizadela navedena bolezen, in splošnih epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v zadevni državi članici, ravni tveganja za nadaljnje širjenje navedene bolezni, znanstveno utemeljenih načelih in merilih za geografsko opredelitev območij zaradi afriške prašičje kuge ter smernicah Unije, dogovorjenih z državami članicami v Stalnem odboru za rastline, živali in hrano, ki so javno dostopne na spletnem mestu Komisije (4). Take spremembe bi morale upoštevati tudi mednarodne standarde, kot je Kodeks za zdravje kopenskih živali (5) Svetovne organizacije za zdravje živali, in utemeljitve za določitev območij, ki jih predložijo pristojni organi zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Vse spremembe območij z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 bi morale temeljiti na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo na območjih, ki jih je prizadela navedena bolezen, in splošnih epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v zadevni državi članici, ravni tveganja za nadaljnje širjenje navedene bolezni, znanstveno utemeljenih načelih in merilih za geografsko opredelitev območij zaradi afriške prašičje kuge ter smernicah Unije, dogovorjenih z državami članicami v Stalnem odboru za rastline, živali in hrano, ki so javno dostopne na spletnem mestu Komisije (4). Take spremembe bi morale upoštevati tudi mednarodne standarde, kot je Kodeks za zdravje kopenskih živali (5) Svetovne organizacije za zdravje živali, in utemeljitve za določitev območij, ki jih predložijo pristojni organi zadevnih držav članic.

| (5) | Od datuma sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2021/1205 je prišlo do novih izbruhov afriške prašičje kuge pri gojenih in divjih prašičih na Poljskem ter pri divjih prašičih na Slovaškem in v Nemčiji. |
| --- | --- |

(5)

Od datuma sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2021/1205 je prišlo do novih izbruhov afriške prašičje kuge pri gojenih in divjih prašičih na Poljskem ter pri divjih prašičih na Slovaškem in v Nemčiji.

| (6) | Julija 2021 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v okrožjih Żuromin in Mława na Poljskem na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedeni izbruhi afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja na Poljskem, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I v navedeni prilogi in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami I navesti kot območja z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje drugih območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upoštevajo navedeni nedavni izbruhi. |
| --- | --- |

(6)

Julija 2021 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v okrožjih Żuromin in Mława na Poljskem na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedeni izbruhi afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja na Poljskem, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I v navedeni prilogi in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami I navesti kot območja z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje drugih območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upoštevajo navedeni nedavni izbruhi.

| (7) | Poleg tega je bil julija 2021 ugotovljen en izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v okrožju Nowe Miasto na Poljskem na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ta izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Poljskem, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi in ga je prizadel ta nedavni izbruh afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami II navesti kot območje z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upošteva ta nedavni izbruh. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je bil julija 2021 ugotovljen en izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v okrožju Nowe Miasto na Poljskem na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ta izbruh afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Poljskem, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi in ga je prizadel ta nedavni izbruh afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami II navesti kot območje z omejitvami III v navedeni prilogi, sedanje meje območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upošteva ta nedavni izbruh.

| (8) | Julija 2021 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v okrožjih Gorzów in Leszno na Poljskem na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja na Poljskem, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I v navedeni prilogi in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami I navesti kot območja z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje drugih območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upoštevajo navedeni nedavni izbruhi. |
| --- | --- |

(8)

Julija 2021 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v okrožjih Gorzów in Leszno na Poljskem na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja na Poljskem, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I v navedeni prilogi in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami I navesti kot območja z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje drugih območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da se upoštevajo navedeni nedavni izbruhi.

| (9) | Poleg tega je bilo julija 2021 ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v regiji Banskobystrický na Slovaškem na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahajajo v neposredni bližini območij, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja na Slovaškem, ki so trenutno navedena kot območja omejitvami I v navedeni prilogi in so v neposredni bližini območij, ki so navedena kot območja z omejitvami II in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami I navesti kot območja z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje drugih območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali ti nedavni izbruhi. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je bilo julija 2021 ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v regiji Banskobystrický na Slovaškem na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahajajo v neposredni bližini območij, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja na Slovaškem, ki so trenutno navedena kot območja omejitvami I v navedeni prilogi in so v neposredni bližini območij, ki so navedena kot območja z omejitvami II in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami I navesti kot območja z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje drugih območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali ti nedavni izbruhi.

| (10) | Poleg tega je bilo julija 2021 ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v zvezni deželi Brandenburg v Nemčiji na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahajajo v neposredni bližini območij, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja v Nemčiji, ki so trenutno navedena kot območja omejitvami I v navedeni prilogi in so v neposredni bližini območij, ki so navedena kot območja z omejitvami III in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami I navesti kot območja z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje drugih območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali ti nedavni izbruhi. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je bilo julija 2021 ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v zvezni deželi Brandenburg v Nemčiji na območjih, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahajajo v neposredni bližini območij, ki so trenutno navedena kot območja z omejitvami I. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba navedena območja v Nemčiji, ki so trenutno navedena kot območja omejitvami I v navedeni prilogi in so v neposredni bližini območij, ki so navedena kot območja z omejitvami III in so jih prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območja z omejitvami I navesti kot območja z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje drugih območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali ti nedavni izbruhi.

| (11) | Po teh nedavnih izbruhih afriške prašičje kuge pri gojenih in divjih prašičih na Poljskem in pri divjih prašičih na Slovaškem in v Nemčiji ter ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji je bila določitev območij v navedenih treh državah članicah ponovno ocenjena in posodobljena. Poleg tega so bili ponovno ocenjeni in posodobljeni tudi obstoječi ukrepi za obvladovanje tveganja. Te spremembe bi bilo treba upoštevati v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(11)

Po teh nedavnih izbruhih afriške prašičje kuge pri gojenih in divjih prašičih na Poljskem in pri divjih prašičih na Slovaškem in v Nemčiji ter ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji je bila določitev območij v navedenih treh državah članicah ponovno ocenjena in posodobljena. Poleg tega so bili ponovno ocenjeni in posodobljeni tudi obstoječi ukrepi za obvladovanje tveganja. Te spremembe bi bilo treba upoštevati v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605.

| (12) | Da bi se upoštevale nedavne spremembe epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba na Poljskem in Slovaškem ter v Nemčiji razmejiti dovolj velika nova območja z omejitvami ter jih ustrezno navesti kot območja z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ker so razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji zelo dinamične, so se pri razmejitvi navedenih novih območij z omejitvami upoštevale razmere na okoliških območjih. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se upoštevale nedavne spremembe epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba na Poljskem in Slovaškem ter v Nemčiji razmejiti dovolj velika nova območja z omejitvami ter jih ustrezno navesti kot območja z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ker so razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji zelo dinamične, so se pri razmejitvi navedenih novih območij z omejitvami upoštevale razmere na okoliških območjih.

| (13) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da spremembe Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 iz te izvedbene uredbe začnejo veljati čim prej. |
| --- | --- |

(13)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da spremembe Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 iz te izvedbene uredbe začnejo veljati čim prej.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2021.

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 z dne 7. aprila 2021 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 129, 15.4.2021, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1205 z dne 20. julija 2021 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 261, 22.7.2021, str. 8).

3

(4)  Delovni dokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Načela in merila za geografsko opredelitev regionalizacije afriške prašičje kuge“ („Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“); https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

(5)  Kodeks za zdravje kopenskih živali OIE, 28. izdaja, 2019. ISBN Zvezka I: 978-92-95108-85-1; ISBN Zvezka II: 978-92-95108-86-8; https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/.

5

---

PRILOGA

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

OBMOČJA Z OMEJITVAMI

DEL I

1.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami I v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37,

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel,

| — | Gemeinde Langewahl nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl nördlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12,

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau östlich der B 98,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Beiersdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Beiersdorf,

| — | Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz,

| — | Gemeinde Dürrhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrhennersdorf,

| — | Gemeinde Großschönau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschönau,

| — | Gemeinde Großschweidnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschweidnitz,

| — | Gemeinde Hainewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hainewalde,

| — | Gemeinde Kurort Jonsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kurort Jonsdorf,

| — | Gemeinde Kottmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kottmar,

| — | Gemeinde Lawalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawalde,

| — | Gemeinde Leutersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leutersdorf,

| — | Gemeinde Mittelherwigsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mittelherwigsdorf,

| — | Gemeinde Oderwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderwitz,

| — | Gemeinde Olbersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Olbersdorf,

| — | Gemeinde Oppach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oppach,

| — | Gemeinde Oybin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oybin,

| — | Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönbach,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Herrnhut, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Herrnhut,

| — | Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Seifhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Seifhennersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Zittau. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Zittau.

2.   Estonija

Naslednja območja z omejitvami I v Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grčija

Naslednja območja z omejitvami I v Grčiji:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami I v Latviji:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami I v Litvi:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Madžarska

Naslednja območja z omejitvami I na Madžarskem:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami I na Poljskem:

| — | w województwie kujawsko - pomorskim: |
| --- | --- |

—

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat oleśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat oleśnicki,

| — | powiat wrocławski, |
| --- | --- |

—

powiat wrocławski,

| — | powiat średzki, |
| --- | --- |

—

powiat średzki,

| — | powiat legnicki, |
| --- | --- |

—

powiat legnicki,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat wołowski, |
| --- | --- |

—

powiat wołowski,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat krotoszyński, |
| --- | --- |

—

powiat krotoszyński,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami I na Slovaškem:

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

DEL II

1.   Bolgarija

Naslednja območja z omejitvami II v Bolgariji:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami II v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl südlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück südlich der A12,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B 96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B 96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B 96,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B 96,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B 97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L.,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau,

| — | Gemeinde Horka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka,

| — | Gemeinde Kodersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Markersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf,

| — | Gemeinde Mücka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schleife, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schöpstal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Stadt Görlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Görlitz,

| — | Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Niesky,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616,

| — | Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L.

| — | Gemeinde Trebendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf,

| — | Gemeinde Vierkirchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen,

| — | Gemeinde Waldhufen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen,

| — | Gemeinde Weißkeißel. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel.

3.   Estonija

Naslednja območja z omejitvami II v Estoniji:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami II v Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami II v Litvi:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Madžarska

Naslednja območja z omejitvami II na Madžarskem:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami II na Poljskem:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim,

| — | część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami II na Slovaškem:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

DEL III

1.   Bolgarija

Naslednja območja z omejitvami III v Bolgariji:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene, |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene,

| — | the whole municipality of Gulyantzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi,

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia,

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik,

| — | the whole municipality of Iskar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar,

| — | the whole municipality of Knezha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha,

| — | the whole municipality of Nikopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol,

| — | the whole municipality of Pordim, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim,

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavinitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami III v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Spree Neiße:






  — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree Neiße:

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf,

| — | Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar,

| — | Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier,

| — | Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ.

3.   Italija

Naslednja območja z omejitvami III v Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami III v Latviji:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami III v Litvi:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

6.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami III na Poljskem:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | powiat iławski, |
| --- | --- |

—

powiat iławski,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| — | część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie podlaskim:

| — | gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

7.   Romunija

Naslednja območja z omejitvami III v Romuniji:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami III na Slovaškem:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov

---

DIREKTIVE

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/137

---

DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2021/1269

z dne 21. aprila 2021

o spremembi Delegirane direktive (EU) 2017/593 v zvezi z vključevanjem dejavnikov trajnostnosti v obveznosti glede upravljanja produktov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1), ter zlasti člena 16(12) in člena 24(13) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(1)

Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe.

| (2) | Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje.

| (3) | Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast.

| (4) | Ustrezno izvajanje akcijskega načrta spodbuja povpraševanje vlagateljev po trajnostnih naložbah. Zato je treba pojasniti, da bi bilo treba v zahtevah glede upravljanja produktov iz Delegirane direktive Komisije (EU) 2017/593 (5) upoštevati dejavnike trajnostnosti in cilje v zvezi s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezno izvajanje akcijskega načrta spodbuja povpraševanje vlagateljev po trajnostnih naložbah. Zato je treba pojasniti, da bi bilo treba v zahtevah glede upravljanja produktov iz Delegirane direktive Komisije (EU) 2017/593 (5) upoštevati dejavnike trajnostnosti in cilje v zvezi s trajnostnostjo.

| (5) | Investicijska podjetja, ki pripravljajo in distribuirajo finančne instrumente, bi morala dejavnike trajnostnosti upoštevati v postopku odobritve produkta za vsak finančni instrument in v drugih ureditvah za upravljanje in nadzor produktov za vsak finančni instrument, ki naj bi se distribuiral strankam, ki se zanimajo za finančne instrumente s profilom, povezanim s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

(5)

Investicijska podjetja, ki pripravljajo in distribuirajo finančne instrumente, bi morala dejavnike trajnostnosti upoštevati v postopku odobritve produkta za vsak finančni instrument in v drugih ureditvah za upravljanje in nadzor produktov za vsak finančni instrument, ki naj bi se distribuiral strankam, ki se zanimajo za finančne instrumente s profilom, povezanim s trajnostnostjo.

| (6) | Glede na to, da bi bilo treba ciljni trg določiti na dovolj razčlenjeni ravni, splošna izjava, da ima finančni instrument profil, povezan s trajnostnostjo, ne bi smela zadostovati. Namesto tega bi morala investicijska podjetja, ki pripravljajo in distribuirajo finančne instrumente, določiti, kateri skupini strank s cilji v zvezi s trajnostnostjo naj bi se distribuiral finančni instrument. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da bi bilo treba ciljni trg določiti na dovolj razčlenjeni ravni, splošna izjava, da ima finančni instrument profil, povezan s trajnostnostjo, ne bi smela zadostovati. Namesto tega bi morala investicijska podjetja, ki pripravljajo in distribuirajo finančne instrumente, določiti, kateri skupini strank s cilji v zvezi s trajnostnostjo naj bi se distribuiral finančni instrument.

| (7) | Za zagotovitev, da ostanejo finančni instrumenti z dejavniki trajnostnosti lahko dostopni tudi za stranke, ki nimajo preferenc glede trajnostnosti, se od investicijskih podjetij ne bi smelo zahtevati, da opredelijo skupine strank, s potrebami, značilnostmi in cilji katerih finančni instrument z dejavniki trajnostnosti ni združljiv. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev, da ostanejo finančni instrumenti z dejavniki trajnostnosti lahko dostopni tudi za stranke, ki nimajo preferenc glede trajnostnosti, se od investicijskih podjetij ne bi smelo zahtevati, da opredelijo skupine strank, s potrebami, značilnostmi in cilji katerih finančni instrument z dejavniki trajnostnosti ni združljiv.

| (8) | Dejavniki trajnostnosti finančnega instrumenta bi morali biti predstavljeni na pregleden način, da se distributerju omogoči zagotavljanje ustreznih informacij strankam in potencialnim strankam. |
| --- | --- |

(8)

Dejavniki trajnostnosti finančnega instrumenta bi morali biti predstavljeni na pregleden način, da se distributerju omogoči zagotavljanje ustreznih informacij strankam in potencialnim strankam.

| (9) | Delegirano direktivo (EU) 2017/593 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Delegirano direktivo (EU) 2017/593 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Delegirane direktive (EU) 2017/593

Delegirana direktiva (EU) 2017/593 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se doda naslednji odstavek 5:

  „5.   ‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).


  (*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se doda naslednji odstavek 5:

„5.   ‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;"

*1

| (2) | člen 9 se spremeni:






  (a) | v odstavku 9 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „9.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja dovolj razčlenjeno določijo potencialni ciljni trg za vsak finančni instrument in navedejo vrste strank, s katerih potrebami, značilnostmi in cilji, vključno z morebitnimi cilji v zvezi s trajnostnostjo, je finančni instrument združljiv. Podjetje v okviru tega procesa opredeli skupine strank, s katerih potrebami, značilnostmi in cilji finančni instrument ni združljiv, razen če finančni instrumenti upoštevajo dejavnike trajnostnosti. Če investicijska podjetja sodelujejo pri pripravi finančnega instrumenta, je treba določiti samo en ciljni trg.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 9 se spremeni:

(a)

v odstavku 9 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„9.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja dovolj razčlenjeno določijo potencialni ciljni trg za vsak finančni instrument in navedejo vrste strank, s katerih potrebami, značilnostmi in cilji, vključno z morebitnimi cilji v zvezi s trajnostnostjo, je finančni instrument združljiv. Podjetje v okviru tega procesa opredeli skupine strank, s katerih potrebami, značilnostmi in cilji finančni instrument ni združljiv, razen če finančni instrumenti upoštevajo dejavnike trajnostnosti. Če investicijska podjetja sodelujejo pri pripravi finančnega instrumenta, je treba določiti samo en ciljni trg.“;

| (b) | odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

  „11.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja ugotovijo, ali finančni instrument ustreza opredeljenim potrebam, značilnostim in ciljem ciljnega trga, vključno s preučitvijo naslednjih elementov:






  (a) | profil tveganja/donosa finančnega instrumenta je skladen s ciljnim trgom; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

„11.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja ugotovijo, ali finančni instrument ustreza opredeljenim potrebam, značilnostim in ciljem ciljnega trga, vključno s preučitvijo naslednjih elementov:

(a)

profil tveganja/donosa finančnega instrumenta je skladen s ciljnim trgom;

| (b) | dejavniki trajnostnosti finančnega instrumenta so po potrebi skladni s ciljnim trgom; |
| --- | --- |

(b)

dejavniki trajnostnosti finančnega instrumenta so po potrebi skladni s ciljnim trgom;

| (c) | oblikovanje finančnega instrumenta temelji na značilnostih, ki koristijo stranki, in ne na poslovnem modelu, ki dosega dobičkonosnost na podlagi slabih rezultatov za stranko.“; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje finančnega instrumenta temelji na značilnostih, ki koristijo stranki, in ne na poslovnem modelu, ki dosega dobičkonosnost na podlagi slabih rezultatov za stranko.“;

| (c) | v odstavku 13 se doda naslednji drugi pododstavek:

  „Dejavniki trajnostnosti finančnega instrumenta so predstavljeni na pregleden način in distributerjem zagotavljajo ustrezne informacije, da lahko skrbno upoštevajo morebitne cilje strank ali potencialnih strank v zvezi s trajnostnostjo.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 13 se doda naslednji drugi pododstavek:

„Dejavniki trajnostnosti finančnega instrumenta so predstavljeni na pregleden način in distributerjem zagotavljajo ustrezne informacije, da lahko skrbno upoštevajo morebitne cilje strank ali potencialnih strank v zvezi s trajnostnostjo.“;

| (d) | odstavek 14 se nadomesti z naslednjim:

  „14.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja redno pregledujejo finančne instrumente, ki jih pripravljajo, pri tem pa upoštevajo vsak dogodek, ki bi lahko bistveno vplival na potencialno tveganje za opredeljen ciljni trg. Investicijska podjetja preučijo, ali je finančni instrument še skladen s potrebami, značilnostmi in cilji ciljnega trga, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, in, če se distribuira na ciljnem trgu, ali dosega stranke, s katerih potrebami, značilnostmi in cilji finančni instrument ni združljiv.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 14 se nadomesti z naslednjim:

„14.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja redno pregledujejo finančne instrumente, ki jih pripravljajo, pri tem pa upoštevajo vsak dogodek, ki bi lahko bistveno vplival na potencialno tveganje za opredeljen ciljni trg. Investicijska podjetja preučijo, ali je finančni instrument še skladen s potrebami, značilnostmi in cilji ciljnega trga, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, in, če se distribuira na ciljnem trgu, ali dosega stranke, s katerih potrebami, značilnostmi in cilji finančni instrument ni združljiv.“;

| (3) | člen 10 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „2.   Države članice zahtevajo, da imajo investicijska podjetja vzpostavljene ustrezne ureditve upravljanja produktov za zagotovitev, da so produkti in storitve, ki jih nameravajo ponujati ali priporočati, združljivi s potrebami, značilnostmi in cilji opredeljenega ciljnega trga, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, ter da je načrtovana distribucijska strategija skladna z opredeljenim ciljnim trgom. Investicijska podjetja ustrezno opredelijo in ocenijo okoliščine in potrebe strank, na katere se nameravajo osredotočiti, in tako zagotovijo, da interesi strank niso ogroženi zaradi komercialnih ali finančnih pritiskov. Investicijska podjetja v okviru tega procesa opredelijo skupine strank, s katerih potrebami, značilnostmi in cilji produkt ali storitev ni združljiva, razen če finančni instrumenti upoštevajo dejavnike trajnostnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 10 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice zahtevajo, da imajo investicijska podjetja vzpostavljene ustrezne ureditve upravljanja produktov za zagotovitev, da so produkti in storitve, ki jih nameravajo ponujati ali priporočati, združljivi s potrebami, značilnostmi in cilji opredeljenega ciljnega trga, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, ter da je načrtovana distribucijska strategija skladna z opredeljenim ciljnim trgom. Investicijska podjetja ustrezno opredelijo in ocenijo okoliščine in potrebe strank, na katere se nameravajo osredotočiti, in tako zagotovijo, da interesi strank niso ogroženi zaradi komercialnih ali finančnih pritiskov. Investicijska podjetja v okviru tega procesa opredelijo skupine strank, s katerih potrebami, značilnostmi in cilji produkt ali storitev ni združljiva, razen če finančni instrumenti upoštevajo dejavnike trajnostnosti.“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja redno pregledujejo investicijske produkte, ki jih ponujajo ali priporočajo, ter storitve, ki jih zagotavljajo, pri tem pa upoštevajo vsak dogodek, ki bi lahko bistveno vplival na potencialno tveganje za opredeljen ciljni trg. Podjetja ocenijo vsaj, ali je produkt ali storitev še skladna s potrebami, značilnostmi in cilji opredeljenega ciljnega trga, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, in ali je načrtovana distribucijska strategija še ustrezna. Podjetja ponovno preučijo ciljni trg in/ali posodobijo ureditve upravljanja produktov, če ugotovijo, da so za določen produkt ali storitev napačno opredelila ciljni trg ali da produkt ali storitev ne ustreza več okoliščinam na opredeljenem ciljnem trgu, kot na primer, če postane produkt zaradi sprememb na trgu nelikviden ali zelo nestanoviten.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja redno pregledujejo investicijske produkte, ki jih ponujajo ali priporočajo, ter storitve, ki jih zagotavljajo, pri tem pa upoštevajo vsak dogodek, ki bi lahko bistveno vplival na potencialno tveganje za opredeljen ciljni trg. Podjetja ocenijo vsaj, ali je produkt ali storitev še skladna s potrebami, značilnostmi in cilji opredeljenega ciljnega trga, vključno s cilji v zvezi s trajnostnostjo, in ali je načrtovana distribucijska strategija še ustrezna. Podjetja ponovno preučijo ciljni trg in/ali posodobijo ureditve upravljanja produktov, če ugotovijo, da so za določen produkt ali storitev napačno opredelila ciljni trg ali da produkt ali storitev ne ustreza več okoliščinam na opredeljenem ciljnem trgu, kot na primer, če postane produkt zaradi sprememb na trgu nelikviden ali zelo nestanoviten.“

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 21. avgusta 2022 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Navedene določbe uporabljajo od 22. novembra 2022.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/1841 z dne 5. oktobra 2016 o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (UL L 282, 19.10.2016, str. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2017/593 z dne 7. aprila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zaščito finančnih instrumentov in sredstev, ki pripadajo strankam, obveznostmi glede upravljanja produktov in pravili, ki se uporabljajo za zagotavljanje ali prejemanje pristojbin, provizij ali kakršnih koli denarnih ali nedenarnih koristi (UL L 87, 31.3.2017, str. 500).

5

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/141

---

DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2021/1270

z dne 21. aprila 2021

o spremembi Direktive 2010/43/EU v zvezi s tveganji glede trajnostnosti in dejavniki trajnostnosti, ki jih je treba upoštevati pri kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (1) ter zlasti členov 12(3), 14(2) in 51(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Evropska unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(1)

Prehod na nizkoogljično, bolj trajnostno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu s cilji trajnostnega razvoja je ključnega pomena za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti gospodarstva Unije. Evropska unija je leta 2016 podpisala Pariški sporazum (2). V točki (c) člena 2(1) Pariškega sporazuma je določen cilj okrepitve odziva na podnebne spremembe, med drugim z zagotavljanjem, da se bodo finančni tokovi ujemali z usmerjenostjo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe.

| (2) | Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ob priznavanju tega izziva decembra 2019 predstavila evropski zeleni dogovor (3). Zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je Unijo preobraziti v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki od leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Ta cilj zahteva, da se vlagateljem v zvezi z njihovimi naložbami da jasen signal, naj se izogibajo nasedlim naložbam in povečajo trajnostno financiranje.

| (3) | Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (5), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi morale družbe za upravljanje v okviru obveznosti, ki jih imajo do vlagateljev, upoštevati dejavnike trajnostnosti. Zato bi morale družbe za upravljanje redno ocenjevati ne le vsa relevantna finančna tveganja, ampak tudi vsa relevantna tveganja glede trajnostnosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki bi lahko, kadar se pojavijo, dejansko ali potencialno bistveno negativno vplivala na vrednost naložbe. Direktiva Komisije 2010/43/EU (7) se ne sklicuje izrecno na tveganja glede trajnostnosti. Zato in za zagotovitev, da se notranji postopki in organizacijske ureditve pravilno izvajajo in upoštevajo, je treba pojasniti, da postopki, sistemi in notranji nadzor družb za upravljanje odražajo tveganja glede trajnostnosti ter da so za analizo teh tveganj potrebne tehnične zmogljivosti in znanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je marca 2018 objavila svoj akcijski načrt „Financiranje trajnostne rasti“ (4) o vzpostavitvi ambiciozne in celovite strategije za financiranje trajnostne rasti. Eden od ciljev, navedenih v akcijskem načrtu, je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast. Ocena učinka, na kateri temeljijo naknadne zakonodajne pobude, objavljena maja 2018 (5), je pokazala potrebo po pojasnitvi, da bi morale družbe za upravljanje v okviru obveznosti, ki jih imajo do vlagateljev, upoštevati dejavnike trajnostnosti. Zato bi morale družbe za upravljanje redno ocenjevati ne le vsa relevantna finančna tveganja, ampak tudi vsa relevantna tveganja glede trajnostnosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki bi lahko, kadar se pojavijo, dejansko ali potencialno bistveno negativno vplivala na vrednost naložbe. Direktiva Komisije 2010/43/EU (7) se ne sklicuje izrecno na tveganja glede trajnostnosti. Zato in za zagotovitev, da se notranji postopki in organizacijske ureditve pravilno izvajajo in upoštevajo, je treba pojasniti, da postopki, sistemi in notranji nadzor družb za upravljanje odražajo tveganja glede trajnostnosti ter da so za analizo teh tveganj potrebne tehnične zmogljivosti in znanje.

| (4) | Da bi preprečili neenake konkurenčne pogoje za družbe za upravljanje in investicijske družbe, ki niso prenesle pooblastil za upravljanje na nobeno družbo za upravljanje, ter da bi se izognili s tem povezani razdrobljenosti, nedoslednosti in nepredvidljivosti pri delovanju notranjega trga, bi morala pravila v zvezi z vključevanjem tveganj glede trajnostnosti veljati tudi za investicijske družbe, pri čemer bi bilo treba upoštevati načelo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(4)

Da bi preprečili neenake konkurenčne pogoje za družbe za upravljanje in investicijske družbe, ki niso prenesle pooblastil za upravljanje na nobeno družbo za upravljanje, ter da bi se izognili s tem povezani razdrobljenosti, nedoslednosti in nepredvidljivosti pri delovanju notranjega trga, bi morala pravila v zvezi z vključevanjem tveganj glede trajnostnosti veljati tudi za investicijske družbe, pri čemer bi bilo treba upoštevati načelo sorazmernosti.

| (5) | Da bi ohranili visok standard zaščite vlagateljev, bi morale družbe za upravljanje pri ugotavljanju vrst navzkrižij interesov, ki bi lahko škodovala interesom KNPVP, upoštevati tudi navzkrižja interesov, ki bi lahko nastala zaradi vključevanja tveganj glede trajnostnosti v njihove postopke, sisteme in notranji nadzor. Med temi navzkrižji so lahko navzkrižja, ki izhajajo iz prejemkov ali osebnih transakcij zadevnih uslužbencev, navzkrižja interesov, ki bi lahko privedla do lažnega zelenega oglaševanja, zavajajočega prodajanja ali napačnega prikazovanja naložbenih strategij, in navzkrižja interesov med različnimi KNPVP, ki jih upravlja ista družba za upravljanje. |
| --- | --- |

(5)

Da bi ohranili visok standard zaščite vlagateljev, bi morale družbe za upravljanje pri ugotavljanju vrst navzkrižij interesov, ki bi lahko škodovala interesom KNPVP, upoštevati tudi navzkrižja interesov, ki bi lahko nastala zaradi vključevanja tveganj glede trajnostnosti v njihove postopke, sisteme in notranji nadzor. Med temi navzkrižji so lahko navzkrižja, ki izhajajo iz prejemkov ali osebnih transakcij zadevnih uslužbencev, navzkrižja interesov, ki bi lahko privedla do lažnega zelenega oglaševanja, zavajajočega prodajanja ali napačnega prikazovanja naložbenih strategij, in navzkrižja interesov med različnimi KNPVP, ki jih upravlja ista družba za upravljanje.

| (6) | V skladu z Uredbo (EU) 2019/2088 morajo družbe za upravljanje ali investicijske družbe, ki so obvezane upoštevati glavne škodljive vplive naložbenih odločitev na dejavnike trajnostnosti ali te upoštevajo prostovoljno, razkriti, kako se ti glavni škodljivi vplivi upoštevajo v njihovih politikah primerne skrbnosti. Za zagotovitev skladnosti med Uredbo (EU) 2019/2088 in Direktivo 2010/43/EU bi se morala ta obveznost odražati v Direktivi 2010/43/EU. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Uredbo (EU) 2019/2088 morajo družbe za upravljanje ali investicijske družbe, ki so obvezane upoštevati glavne škodljive vplive naložbenih odločitev na dejavnike trajnostnosti ali te upoštevajo prostovoljno, razkriti, kako se ti glavni škodljivi vplivi upoštevajo v njihovih politikah primerne skrbnosti. Za zagotovitev skladnosti med Uredbo (EU) 2019/2088 in Direktivo 2010/43/EU bi se morala ta obveznost odražati v Direktivi 2010/43/EU.

| (7) | Direktivo 2010/43/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Direktivo 2010/43/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2010/43/EU

Direktiva 2010/43/EU se spremeni:

| (1) | v členu 3 se dodata naslednji točki 11 in 12:






  „11. | ‚tveganje glede trajnostnosti‘ pomeni tveganje glede trajnostnosti, kot je opredeljeno v točki 22 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 3 se dodata naslednji točki 11 in 12:

„11.

‚tveganje glede trajnostnosti‘ pomeni tveganje glede trajnostnosti, kot je opredeljeno v točki 22 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

*1

| 12. | ‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

12.

‚dejavniki trajnostnosti‘ pomenijo dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088.

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).“;"

*1

| (2) | v členu 4(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice zagotovijo, da družbe za upravljanje pri izpolnjevanju zahtev iz prvega pododstavka upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 4(1) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice zagotovijo, da družbe za upravljanje pri izpolnjevanju zahtev iz prvega pododstavka upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.“;

| (3) | v členu 5 se doda naslednji odstavek 5:

  „5.   Države članice zagotovijo, da družbe za upravljanje za namene iz odstavkov 1, 2 in 3 zagotovijo potrebne vire in strokovno znanje za učinkovito vključevanje tveganj glede trajnostnosti.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 5 se doda naslednji odstavek 5:

„5.   Države članice zagotovijo, da družbe za upravljanje za namene iz odstavkov 1, 2 in 3 zagotovijo potrebne vire in strokovno znanje za učinkovito vključevanje tveganj glede trajnostnosti.“;

| (4) | vstavi se naslednji člen 5a:

  „Člen 5a
  Obveznost investicijskih družb, da v upravljanje KNPVP vključijo tveganja glede trajnostnosti
  Države članice zagotovijo, da investicijske družbe v upravljanje KNPVP vključijo tveganja glede trajnostnosti, pri čemer upoštevajo naravo, obseg in kompleksnost poslovanja investicijskih družb.“; |
| --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen 5a:

„Člen 5a

Obveznost investicijskih družb, da v upravljanje KNPVP vključijo tveganja glede trajnostnosti

Države članice zagotovijo, da investicijske družbe v upravljanje KNPVP vključijo tveganja glede trajnostnosti, pri čemer upoštevajo naravo, obseg in kompleksnost poslovanja investicijskih družb.“;

| (5) | v členu 9(2) se doda naslednja točka (g):






  „(g) | nosi odgovornost za vključevanje tveganj glede trajnostnosti v dejavnosti iz točk (a) do (f).“; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 9(2) se doda naslednja točka (g):

„(g)

nosi odgovornost za vključevanje tveganj glede trajnostnosti v dejavnosti iz točk (a) do (f).“;

| (6) | v členu 17 se doda naslednji odstavek 3:

  „3.   Države članice zagotovijo, da družbe za upravljanje pri ugotavljanju vrst navzkrižij interesov, ki bi lahko škodovala interesom KNPVP, vključijo tiste vrste navzkrižij interesov, ki bi lahko nastala zaradi vključevanja tveganj glede trajnostnosti v njihove postopke, sisteme in notranji nadzor.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 17 se doda naslednji odstavek 3:

„3.   Države članice zagotovijo, da družbe za upravljanje pri ugotavljanju vrst navzkrižij interesov, ki bi lahko škodovala interesom KNPVP, vključijo tiste vrste navzkrižij interesov, ki bi lahko nastala zaradi vključevanja tveganj glede trajnostnosti v njihove postopke, sisteme in notranji nadzor.“;

| (7) | v členu 23 se dodata naslednja odstavka 5 in 6:

  „5.   Države članice zahtevajo, da družbe za upravljanje pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 1 do 4 upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.


  6.   Države članice zagotovijo, da kadar družbe za upravljanje ali, kadar je ustrezno, investicijske družbe upoštevajo glavne škodljive vplive naložbenih odločitev na dejavnike trajnostnosti, kot je opisano v členu 4(1)(a) Uredbe (EU) 2019/2088 ali v skladu z odstavkom 3 ali 4 člena 4 navedene uredbe, te družbe za upravljanje ali investicijske družbe takšne glavne škodljive vplive upoštevajo pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 1 do 4 tega člena.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 23 se dodata naslednja odstavka 5 in 6:

„5.   Države članice zahtevajo, da družbe za upravljanje pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 1 do 4 upoštevajo tveganja glede trajnostnosti.

6.   Države članice zagotovijo, da kadar družbe za upravljanje ali, kadar je ustrezno, investicijske družbe upoštevajo glavne škodljive vplive naložbenih odločitev na dejavnike trajnostnosti, kot je opisano v členu 4(1)(a) Uredbe (EU) 2019/2088 ali v skladu z odstavkom 3 ali 4 člena 4 navedene uredbe, te družbe za upravljanje ali investicijske družbe takšne glavne škodljive vplive upoštevajo pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 1 do 4 tega člena.“;

| (8) | v členu 38(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Politika obvladovanja tveganj zajema vse postopke, ki so potrebni, da lahko družba za upravljanje pri vsakem KNPVP, ki ga upravlja, oceni njegovo izpostavljenost tržnemu in likvidnostnemu tveganju, tveganju glede trajnostnosti ter tveganju nasprotne stranke in izpostavljenost vsem drugim tveganjem, vključno z operativnim, ki so lahko bistvena za posamezne KNPVP, ki jih upravlja.“ |
| --- | --- |

(8)

v členu 38(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Politika obvladovanja tveganj zajema vse postopke, ki so potrebni, da lahko družba za upravljanje pri vsakem KNPVP, ki ga upravlja, oceni njegovo izpostavljenost tržnemu in likvidnostnemu tveganju, tveganju glede trajnostnosti ter tveganju nasprotne stranke in izpostavljenost vsem drugim tveganjem, vključno z operativnim, ki so lahko bistvena za posamezne KNPVP, ki jih upravlja.“

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. julija 2022 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Navedene ukrepe uporabljajo od 1. avgusta 2022.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/1841 z dne 5. oktobra 2016 o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (UL L 282, 19.10.2016, str. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).

6

(7)  Direktiva Komisije 2010/43/EU z dne 1. julija 2010 o izvajanju Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta o organizacijskih zahtevah, navzkrižjih interesov, poslovanju, obvladovanju tveganja ter vsebini sporazuma med depozitarjem in družbo za upravljanje (UL L 176, 10.7.2010, str. 42).

7

---

SKLEPI

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/145

---

SKLEP (EU, Euratom) 2021/1271 EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE

z dne 26. julija 2021

o imenovanju direktorja Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije

EVROPSKI PARLAMENT, SVET EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKA KOMISIJA SO –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (1) in zlasti člena 6(3) Uredbe,

ob upoštevanju seznama kandidatov, ki ga je 15. julija 2021 predlagala izbirna komisija, sestavljena iz generalnih sekretarjev Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, po objavi javnega razpisa za predložitev kandidatur z namenom imenovanja direktorja Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije je ustanovljen na podlagi člena 6(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014. |
| --- | --- |

(1)

Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije je ustanovljen na podlagi člena 6(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

| (2) | V členu 6(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 je določeno, da direktorja Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije za petletni mandat brez možnosti ponovnega imenovanja soglasno imenujejo Evropski parlament, Svet in Komisija na podlagi predlogov, ki jih pripravi izbirna komisija, sestavljena iz generalnih sekretarjev navedenih institucij, po objavi javnega razpisa za predložitev kandidatur – |
| --- | --- |

(2)

V členu 6(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 je določeno, da direktorja Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije za petletni mandat brez možnosti ponovnega imenovanja soglasno imenujejo Evropski parlament, Svet in Komisija na podlagi predlogov, ki jih pripravi izbirna komisija, sestavljena iz generalnih sekretarjev navedenih institucij, po objavi javnega razpisa za predložitev kandidatur –

SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Pascal SCHONARD se imenuje za direktorja Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije za obdobje od 1. septembra 2021 do 31. avgusta 2026.

2.   Direktor je imenovan na delovno mesto začasnega uslužbenca v razredu AD 12, prva stopnja.

3.   Za imenovanje je potrebno, da kandidat za direktorja podpiše izjavo o neodvisnosti in odsotnosti nasprotja interesov, priloženo temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 26. julija 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D.M. SASSOLI

Za Svet

predsednik

J. PODGORŠEK

Za Komisijo

podpredsednik

M. ŠEFČOVIČ

---

(1)  
  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

1

---

PRILOGA

IZJAVA O NEODVISNOSTI IN ODSOTNOSTI NASPROTJA INTERESOV

Podpisani, ................................., izjavljam, da sem seznanjen s členom 6(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ter da bom izvajal funkcijo direktorja Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije (v nadaljnjem besedilu: Organ) popolnoma neodvisno in ob doslednem upoštevanju pravil iz navedene uredbe. Pri delovanju v imenu Organa ne bom zahteval niti sprejemal navodil od nobene institucije ali vlade ali katerega koli drugega organa, urada ali agencije. Vzdržal se bom vsakega dejanja, ki je nezdružljivo z naravo mojih nalog.

Izjavljam, da po svoji najboljši vednosti nisem v situaciji nasprotja interesov. Nasprotje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog direktorja Organa zaradi družinskih, zasebnih, političnih, narodnostnih, filozofskih ali verskih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa s prejemnikom sredstev v okviru Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014. Zlasti izjavljam, da nisem poslanec Evropskega parlamenta, voljeni nosilec katere koli funkcije ali zdajšnji oziroma nekdanji uslužbenec evropske politične stranke ali evropske politične fundacije.

V [...],

[DATUM + PODPIS kandidata za direktorja]

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/148

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1272

z dne 30. julija 2021

o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Vatikanska mestna država, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/953 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) z namenom, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Prav tako prispeva k lažji postopni odpravi, na usklajen način, omejitev prostega gibanja, ki so jih v skladu s pravom Unije uvedle države članice za omejitev širjenja SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/953 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) z namenom, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Prav tako prispeva k lažji postopni odpravi, na usklajen način, omejitev prostega gibanja, ki so jih v skladu s pravom Unije uvedle države članice za omejitev širjenja SARS-CoV-2.

| (2) | Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu s to uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti, določene v tem sklepu, uporabljati za potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno se na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljajo tudi za potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu s to uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti, določene v tem sklepu, uporabljati za potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno se na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljajo tudi za potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe.

| (3) | Na prošnjo Vatikanske mestne države je Komisija 29. junija 2021 izvedla tehnične preskuse, ki so pokazali, da so potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s svojim sistemom „VA-EUDCC-GW“, interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, kar omogoča preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. Komisija je potrdila tudi, da potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, vsebujejo potrebne podatke. |
| --- | --- |

(3)

Na prošnjo Vatikanske mestne države je Komisija 29. junija 2021 izvedla tehnične preskuse, ki so pokazali, da so potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s svojim sistemom „VA-EUDCC-GW“, interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, kar omogoča preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. Komisija je potrdila tudi, da potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, vsebujejo potrebne podatke.

| (4) | Vatikanska mestna država je 9. julija 2021 Komisiji predložila podrobne informacije o izdaji interoperabilnih potrdil o cepljenju proti COVID-19 v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“. Vatikanska mestna država je Komisijo obvestila, da meni, da se njena potrdila o cepljenju proti COVID-19 izdajajo v skladu s standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in omogočata preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdil. V zvezi s tem je Vatikanska mestna država obvestila Komisijo, da potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, vsebujejo podatke iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Vatikanska mestna država je 9. julija 2021 Komisiji predložila podrobne informacije o izdaji interoperabilnih potrdil o cepljenju proti COVID-19 v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“. Vatikanska mestna država je Komisijo obvestila, da meni, da se njena potrdila o cepljenju proti COVID-19 izdajajo v skladu s standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in omogočata preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdil. V zvezi s tem je Vatikanska mestna država obvestila Komisijo, da potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, vsebujejo podatke iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953.

| (5) | Poleg tega je Vatikanska mestna država Komisijo obvestila, da bo izdajala interoperabilna potrdila o cepljenju proti COVID-19 s cepivom Comirnaty. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Vatikanska mestna država Komisijo obvestila, da bo izdajala interoperabilna potrdila o cepljenju proti COVID-19 s cepivom Comirnaty.

| (6) | Vatikanska mestna država je Komisijo obvestila tudi, da bo priznala potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Vatikanska mestna država je Komisijo obvestila, da bo priznala dokazilo o cepljenju za cepiva z dovoljenjem za promet po vsej EU (na podlagi mnenja Evropske agencije za zdravila), cepiva, za katera je pristojni organ države članice EU izdal začasno dovoljenje za promet, in cepiva, ki jih je SZO po zaključenem postopku uvrstila na seznam cepiv za nujno uporabo. Vatikanska mestna država je Komisijo obvestila tudi, da bo priznala potrdila o testih, ki temeljijo na tehniki NAAT (npr. RT-PCR), in hitrih antigenskih testih, navedenih na seznamu Odbora za zdravstveno varnost. Vatikanska mestna država je Komisijo poleg tega obvestila, da bo priznala potrdila o preboleli bolezni, ki temeljijo na tehniki NAAT (npr. RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Vatikanska mestna država je Komisijo obvestila tudi, da bo priznala potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Vatikanska mestna država je Komisijo obvestila, da bo priznala dokazilo o cepljenju za cepiva z dovoljenjem za promet po vsej EU (na podlagi mnenja Evropske agencije za zdravila), cepiva, za katera je pristojni organ države članice EU izdal začasno dovoljenje za promet, in cepiva, ki jih je SZO po zaključenem postopku uvrstila na seznam cepiv za nujno uporabo. Vatikanska mestna država je Komisijo obvestila tudi, da bo priznala potrdila o testih, ki temeljijo na tehniki NAAT (npr. RT-PCR), in hitrih antigenskih testih, navedenih na seznamu Odbora za zdravstveno varnost. Vatikanska mestna država je Komisijo poleg tega obvestila, da bo priznala potrdila o preboleli bolezni, ki temeljijo na tehniki NAAT (npr. RT-PCR).

| (7) | Vatikanska mestna država je 22. julija 2021 Komisijo obvestila tudi, da se pri preverjanju potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/953, osebni podatki, vključeni v potrdila, obdelujejo samo za preverjanje in potrditev cepljenja, rezultata testa ali prebolele bolezni imetnika in se po tem ne bodo hranili. |
| --- | --- |

(7)

Vatikanska mestna država je 22. julija 2021 Komisijo obvestila tudi, da se pri preverjanju potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/953, osebni podatki, vključeni v potrdila, obdelujejo samo za preverjanje in potrditev cepljenja, rezultata testa ali prebolele bolezni imetnika in se po tem ne bodo hranili.

| (8) | S tem so izpolnjeni elementi, potrebni za ugotovitev, da se potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, štejejo za enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(8)

S tem so izpolnjeni elementi, potrebni za ugotovitev, da se potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, štejejo za enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953.

| (9) | Potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, bi bilo zato treba priznati pod pogoji iz člena 5(5) Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

Potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih Vatikanska mestna država izda v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, bi bilo zato treba priznati pod pogoji iz člena 5(5) Uredbe (EU) 2021/953.

| (10) | Da bi se ta sklep lahko izvajal, bi morala biti Vatikanska mestna država povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se ta sklep lahko izvajal, bi morala biti Vatikanska mestna država povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953.

| (11) | Za zaščito interesov Unije, zlasti na področju javnega zdravja, lahko Komisija uporabi svoja pooblastila za začasno zadržanje izvajanja tega sklepa ali njegovo odpoved, če pogoji iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953 niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(11)

Za zaščito interesov Unije, zlasti na področju javnega zdravja, lahko Komisija uporabi svoja pooblastila za začasno zadržanje izvajanja tega sklepa ali njegovo odpoved, če pogoji iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953 niso več izpolnjeni.

| (12) | Glede na to, da je treba Vatikansko mestno državo čim prej povezati z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(12)

Glede na to, da je treba Vatikansko mestno državo čim prej povezati z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih izda Vatikanska mestna država v skladu s sistemom „VA-EUDCC-GW“, se z namenom, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji, obravnavajo kot enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953.

Člen 2

Vatikanska mestna država je povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. julija 2021.

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 211, 15.6.2021, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 (UL L 211, 15.6.2021, str. 24).

2

---

| 2.8.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 277/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 277/151

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1273

z dne 30. julija 2021

o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja San Marino, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/953 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) z namenom, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Prav tako prispeva k lažji postopni odpravi, na usklajen način, omejitev prostega gibanja, ki so jih v skladu s pravom Unije uvedle države članice za omejitev širjenja SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/953 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) z namenom, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Prav tako prispeva k lažji postopni odpravi, na usklajen način, omejitev prostega gibanja, ki so jih v skladu s pravom Unije uvedle države članice za omejitev širjenja SARS-CoV-2.

| (2) | Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu s to uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti, določene v tem sklepu, uporabljati za potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih San Marino izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno se na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljajo tudi za COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu s to uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti, določene v tem sklepu, uporabljati za potrdila o cepljenju proti COVID-19, ki jih San Marino izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno se na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljajo tudi za COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe.

| (3) | Na prošnjo San Marina je Komisija 30. junija 2021 izvedla tehnične preskuse, ki so pokazali, da so potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19, ki jih San Marino izda v skladu s svojim sistemom za digitalno COVID potrdilo (v nadaljnjem besedilu: „smdcc“), interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, kar omogoča preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. Komisija je potrdila tudi, da COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda v skladu s sistemom „smdcc“, vsebujejo potrebne podatke. |
| --- | --- |

(3)

Na prošnjo San Marina je Komisija 30. junija 2021 izvedla tehnične preskuse, ki so pokazali, da so potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19, ki jih San Marino izda v skladu s svojim sistemom za digitalno COVID potrdilo (v nadaljnjem besedilu: „smdcc“), interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, kar omogoča preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. Komisija je potrdila tudi, da COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda v skladu s sistemom „smdcc“, vsebujejo potrebne podatke.

| (4) | San Marino je 14. julija 2021 Komisiji predložil informacije o izdaji interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „smdcc“. San Marino je Komisijo obvestil, da meni, da se njegova COVID-19 potrdila izdajajo v skladu s standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in ki omogočata preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdil. V zvezi s tem je San Marino obvestil Komisijo, da COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda v skladu s sistemom „smdcc“, vsebujejo podatke iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

San Marino je 14. julija 2021 Komisiji predložil informacije o izdaji interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „smdcc“. San Marino je Komisijo obvestil, da meni, da se njegova COVID-19 potrdila izdajajo v skladu s standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in ki omogočata preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdil. V zvezi s tem je San Marino obvestil Komisijo, da COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda v skladu s sistemom „smdcc“, vsebujejo podatke iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953.

| (5) | Poleg tega je San Marino Komisijo obvestil, da bo izdajal interoperabilna potrdila o cepljenju za cepiva proti COVID-19. Ta trenutno vključujejo cepiva Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen in Sputnik V. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je San Marino Komisijo obvestil, da bo izdajal interoperabilna potrdila o cepljenju za cepiva proti COVID-19. Ta trenutno vključujejo cepiva Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen in Sputnik V.

| (6) | San Marino je Komisijo prav tako obvestil, da bo izdajal interoperabilna potrdila o testu samo za amplifikacijske teste nukleinske kisline in hitre antigenske teste, ki so navedeni na skupnem in posodobljenem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, ki ga je sprejel Odbor za zdravstveno varnost, ustanovljen s členom 17 Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) na podlagi priporočila Sveta z dne 21. januarja 2021 (4). |
| --- | --- |

(6)

San Marino je Komisijo prav tako obvestil, da bo izdajal interoperabilna potrdila o testu samo za amplifikacijske teste nukleinske kisline in hitre antigenske teste, ki so navedeni na skupnem in posodobljenem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, ki ga je sprejel Odbor za zdravstveno varnost, ustanovljen s členom 17 Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) na podlagi priporočila Sveta z dne 21. januarja 2021 (4).

| (7) | San Marino je Komisijo obvestil tudi, da bo priznal potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. San Marino je Komisijo obvestil, da bo priznal dokazilo o cepljenju za cepiva z dovoljenjem za promet po vsej EU (na podlagi mnenja Evropske agencije za zdravila), cepiva, za katera je pristojni organ države članice EU izdal začasno dovoljenje za promet, in cepiva, ki jih je SZO po zaključenem postopku uvrstila na seznam cepiv za nujno uporabo. San Marino je Komisijo obvestil tudi, da bo priznal potrdila o testih, ki temeljijo na tehniki NAAT (npr. RT-PCR), in hitrih antigenskih testih, navedenih na seznamu Odbora za zdravstveno varnost. San Marino bo priznal potrdila o preboleli bolezni, ki temeljijo na tehniki NAAT (npr. RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

San Marino je Komisijo obvestil tudi, da bo priznal potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. San Marino je Komisijo obvestil, da bo priznal dokazilo o cepljenju za cepiva z dovoljenjem za promet po vsej EU (na podlagi mnenja Evropske agencije za zdravila), cepiva, za katera je pristojni organ države članice EU izdal začasno dovoljenje za promet, in cepiva, ki jih je SZO po zaključenem postopku uvrstila na seznam cepiv za nujno uporabo. San Marino je Komisijo obvestil tudi, da bo priznal potrdila o testih, ki temeljijo na tehniki NAAT (npr. RT-PCR), in hitrih antigenskih testih, navedenih na seznamu Odbora za zdravstveno varnost. San Marino bo priznal potrdila o preboleli bolezni, ki temeljijo na tehniki NAAT (npr. RT-PCR).

| (8) | San Marino je 22. julija 2021 Komisijo obvestil tudi, da se pri preverjanju potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/953, osebni podatki, vključeni v potrdila, obdelujejo samo za preverjanje in potrditev cepljenja, rezultata testa ali prebolele bolezni imetnika in se po tem ne bodo hranili. |
| --- | --- |

(8)

San Marino je 22. julija 2021 Komisijo obvestil tudi, da se pri preverjanju potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/953, osebni podatki, vključeni v potrdila, obdelujejo samo za preverjanje in potrditev cepljenja, rezultata testa ali prebolele bolezni imetnika in se po tem ne bodo hranili.

| (9) | S tem so izpolnjeni elementi, potrebni za ugotovitev, da se COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda v skladu s sistemom „smdcc“, štejejo za enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

S tem so izpolnjeni elementi, potrebni za ugotovitev, da se COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda v skladu s sistemom „smdcc“, štejejo za enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953.

| (10) | COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda v skladu s sistemom „smdcc“, bi bilo zato treba priznati pod pogoji iz člena 5(5), člena 6(5) in člena 7(8) Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

COVID-19 potrdila, ki jih San Marino izda v skladu s sistemom „smdcc“, bi bilo zato treba priznati pod pogoji iz člena 5(5), člena 6(5) in člena 7(8) Uredbe (EU) 2021/953.

| (11) | Da bi se ta sklep lahko izvajal, bi moral biti San Marino povezan z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se ta sklep lahko izvajal, bi moral biti San Marino povezan z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953.

| (12) | Za zaščito interesov Unije, zlasti na področju javnega zdravja, lahko Komisija uporabi svoja pooblastila za začasno zadržanje izvajanja tega sklepa ali njegovo odpoved, če pogoji iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953 niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(12)

Za zaščito interesov Unije, zlasti na področju javnega zdravja, lahko Komisija uporabi svoja pooblastila za začasno zadržanje izvajanja tega sklepa ali njegovo odpoved, če pogoji iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953 niso več izpolnjeni.

| (13) | Glede na to, da je treba San Marino čim prej povezati z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(13)

Glede na to, da je treba San Marino čim prej povezati z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (14) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19, ki jih izda San Marino v skladu s sistemom „smdcc“, se z namenom, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji, obravnavajo kot enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953.

Člen 2

San Marino je povezan z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 211, 15.6.2021, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 (UL L 211, 15.6.2021, str. 24).

2

(3)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 21. januarja 2021 o skupnem okviru za uporabo in validacijo hitrih antigenskih testov ter vzajemno priznavanje rezultatov testov na COVID-19 v EU (UL C 24, 22.1.2021, str. 1).

4

---