# Az Európai Unió L 243/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 243 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. július 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 243

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. július 9.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet)

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1120 végrehajtási rendelete (2021. július 8.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról | 18 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1121 végrehajtási rendelete (2021. július 8.) az uniós piacra belépő termékek termékbiztonsága és megfelelése tekintetében végzett ellenőrzésekről a tagállamok által benyújtandó statisztikai adatok részleteinek meghatározásáról (
  1
  ) | 37 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1122 végrehajtási rendelete (2021. július 8.) az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendeletnek a norvég bankközi kamatlábnak a pénzügyi piacokon használt kritikus referenciamutatók (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján megállapított jegyzékébe való felvétele és a londoni bankközi kamatlábnak az e jegyzékből való törlése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1123 végrehajtási rendelete (2021. július 8.) a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelettel elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedések felfüggesztéséről | 43 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tagállamok kormányai képviselőinek (EU) 2021/1124 határozata (2021. július 7.) a Bíróság két bírájának és két főtanácsnokának kinevezéséről | 45 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1125 határozata (2021. július 8.) a cink-D-glükonát orvosi rendelvényhez kötött gyógyszernek a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemek viselésére nem jogosult gyógyszerek jegyzékébe való felvétele elutasításáról (
  1
  ) | 47 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1126 végrehajtási határozata (2021. július 8.) a Svájc által kiállított Covid-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének megállapításáról (
  1
  ) | 49 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/1120 végrehajtási rendelete (2021. július 8.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról

18

*

A Bizottság (EU) 2021/1121 végrehajtási rendelete (2021. július 8.) az uniós piacra belépő termékek termékbiztonsága és megfelelése tekintetében végzett ellenőrzésekről a tagállamok által benyújtandó statisztikai adatok részleteinek meghatározásáról (
  1
  )

1

37

*

A Bizottság (EU) 2021/1122 végrehajtási rendelete (2021. július 8.) az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendeletnek a norvég bankközi kamatlábnak a pénzügyi piacokon használt kritikus referenciamutatók (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján megállapított jegyzékébe való felvétele és a londoni bankközi kamatlábnak az e jegyzékből való törlése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

39

*

A Bizottság (EU) 2021/1123 végrehajtási rendelete (2021. július 8.) a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelettel elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedések felfüggesztéséről

43

HATÁROZATOK

*

A Tagállamok kormányai képviselőinek (EU) 2021/1124 határozata (2021. július 7.) a Bíróság két bírájának és két főtanácsnokának kinevezéséről

45

*

A Bizottság (EU) 2021/1125 határozata (2021. július 8.) a cink-D-glükonát orvosi rendelvényhez kötött gyógyszernek a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemek viselésére nem jogosult gyógyszerek jegyzékébe való felvétele elutasításáról (
  1
  )

1

47

*

A Bizottság (EU) 2021/1126 végrehajtási határozata (2021. július 8.) a Svájc által kiállított Covid-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének megállapításáról (
  1
  )

1

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1119 RENDELETE

(2021. június 30.)

a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményeire (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az éghajlatváltozás olyan egzisztenciális fenyegetést jelent, amely fokozott törekvést és az éghajlat-politikai fellépés megerősítését követeli meg az Unió és a tagállamok részéről. Az Unió elkötelezett az éghajlatváltozás kezelésére tett erőfeszítések erősítése és az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) (4) végrehajtása mellett, annak elvei által vezérelve és a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján, a Párizsi Megállapodás hosszú távú hőmérsékleti célkitűzésével összefüggésben. |
| --- | --- |

(1)

Az éghajlatváltozás olyan egzisztenciális fenyegetést jelent, amely fokozott törekvést és az éghajlat-politikai fellépés megerősítését követeli meg az Unió és a tagállamok részéről. Az Unió elkötelezett az éghajlatváltozás kezelésére tett erőfeszítések erősítése és az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) (4) végrehajtása mellett, annak elvei által vezérelve és a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján, a Párizsi Megállapodás hosszú távú hőmérsékleti célkitűzésével összefüggésben.

| (2) | A Bizottság 2019. december 11-i, „Az európai zöld megállapodás” (a továbbiakban: az európai zöld megállapodás) című közleményében új növekedési stratégiaként az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Az európai zöld megállapodás célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ugyanakkor az átmenetnek igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki ne legyen hátrahagyva. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2019. december 11-i, „Az európai zöld megállapodás” (a továbbiakban: az európai zöld megállapodás) című közleményében új növekedési stratégiaként az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Az európai zöld megállapodás célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ugyanakkor az átmenetnek igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki ne legyen hátrahagyva.

| (3) | Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) az iparosodás előtti szintekhez képest mért 1,5 °C-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásaival és a kapcsolódó globális üvegházhatásúgáz-kibocsátási pályákkal – az éghajlatváltozás veszélyére, a fenntartható fejlődésre és a szegénység felszámolására irányuló erőfeszítésekre adott globális válasz megerősítésével összefüggésben – foglalkozó 2018-as különjelentésében szilárd tudományos alapot nyújt az éghajlatváltozás kezeléséhez, rámutat arra, hogy szükség van egy mielőbbi erőteljesebb éghajlat-politikai fellépésre és a klímasemleges gazdaságra való átállás folytatására. E jelentés megerősíti, hogy sürgősen csökkenteni kell az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, valamint hogy az éghajlatváltozásnak betudható hőmérséklet-emelkedés mértékét 1,5 °C-ra kell korlátozni, különösen annak érdekében, hogy csökkenjen a szélsőséges időjárási események és a fordulópontok elérésének valószínűsége. A biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló 2019-es globális értékelő jelentése szerint világszerte csökken a biológiai sokféleség, amelynek harmadik legjelentősebb okozója az éghajlatváltozás. |
| --- | --- |

(3)

Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) az iparosodás előtti szintekhez képest mért 1,5 °C-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásaival és a kapcsolódó globális üvegházhatásúgáz-kibocsátási pályákkal – az éghajlatváltozás veszélyére, a fenntartható fejlődésre és a szegénység felszámolására irányuló erőfeszítésekre adott globális válasz megerősítésével összefüggésben – foglalkozó 2018-as különjelentésében szilárd tudományos alapot nyújt az éghajlatváltozás kezeléséhez, rámutat arra, hogy szükség van egy mielőbbi erőteljesebb éghajlat-politikai fellépésre és a klímasemleges gazdaságra való átállás folytatására. E jelentés megerősíti, hogy sürgősen csökkenteni kell az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, valamint hogy az éghajlatváltozásnak betudható hőmérséklet-emelkedés mértékét 1,5 °C-ra kell korlátozni, különösen annak érdekében, hogy csökkenjen a szélsőséges időjárási események és a fordulópontok elérésének valószínűsége. A biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló 2019-es globális értékelő jelentése szerint világszerte csökken a biológiai sokféleség, amelynek harmadik legjelentősebb okozója az éghajlatváltozás.

| (4) | Egy hosszú távú célkitűzés rögzítése alapvető fontosságú a gazdasági és társadalmi átalakuláshoz, a minőségi munkahelyekhez, a fenntartható növekedéshez és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez történő hozzájárulás, valamint a Párizsi Megállapodásban meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél igazságos, társadalmilag kiegyensúlyozott, méltányos és költséghatékony módon történő elérése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Egy hosszú távú célkitűzés rögzítése alapvető fontosságú a gazdasági és társadalmi átalakuláshoz, a minőségi munkahelyekhez, a fenntartható növekedéshez és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez történő hozzájárulás, valamint a Párizsi Megállapodásban meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél igazságos, társadalmilag kiegyensúlyozott, méltányos és költséghatékony módon történő elérése érdekében.

| (5) | Szükség van az éghajlathoz kapcsolódó fokozódó egészségügyi kockázatok, többek között a gyakoribb és intenzívebb hőhullámok, erdőtüzek és áradások, az élelmiszer- és élelmezésbiztonságot, valamint az ivóvízbiztonságot és a vízellátás biztonságát érintő fenyegetések, továbbá a fertőző betegségek megjelenésének és terjedésének kezelésére. „Az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens Unió létrehozása – Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia” című, 2021. február 24-i közleményében bejelentetteknek megfelelően a Bizottság az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás európai platformja (CLIMATE-ADAPT) keretében létrehozta az Európai Éghajlat- és Egészségvédelmi Megfigyelőközpontot az éghajlatváltozás okozta egészségügyi veszélyek jobb megértése, előrejelzése és minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Szükség van az éghajlathoz kapcsolódó fokozódó egészségügyi kockázatok, többek között a gyakoribb és intenzívebb hőhullámok, erdőtüzek és áradások, az élelmiszer- és élelmezésbiztonságot, valamint az ivóvízbiztonságot és a vízellátás biztonságát érintő fenyegetések, továbbá a fertőző betegségek megjelenésének és terjedésének kezelésére. „Az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens Unió létrehozása – Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia” című, 2021. február 24-i közleményében bejelentetteknek megfelelően a Bizottság az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás európai platformja (CLIMATE-ADAPT) keretében létrehozta az Európai Éghajlat- és Egészségvédelmi Megfigyelőközpontot az éghajlatváltozás okozta egészségügyi veszélyek jobb megértése, előrejelzése és minimalizálása érdekében.

| (6) | Ez a rendelet tiszteletben tartja és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket és alapvető jogokat, különösen a Charta 37. cikkét, amelynek célja annak előmozdítása, hogy a magas szintű környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását a fenntartható fejlődés elvével összhangban építsék be az uniós politikákba. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet tiszteletben tartja és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket és alapvető jogokat, különösen a Charta 37. cikkét, amelynek célja annak előmozdítása, hogy a magas szintű környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását a fenntartható fejlődés elvével összhangban építsék be az uniós politikákba.

| (7) | Az éghajlat-politikai fellépésnek lehetőséget kell jelentenie az uniós gazdaság valamennyi ágazata számára arra, hogy segítse az ipari vezető szerep biztosítását a globális innováció terén. Az Unió szabályozási keretének és az ipar erőfeszítéseinek következtében a gazdasági növekedés függetleníthető az üvegházhatásúgáz-kibocsátástól. 1990 és 2019 között például az Unió 24 %-kal csökkentette üvegházhatásúgáz-kibocsátását, míg ugyanebben az időszakban a gazdaság 60 %-kal növekedett. Az uniós szinten elfogadott kötelező erejű jogszabályok és egyéb kezdeményezések sérelme nélkül a gazdaság valamennyi ágazatának – beleértve az energiaszektort, az ipart, a közlekedést, a fűtési és hűtési ágazatot, valamint az épületeket, a mezőgazdaságot, a hulladékgazdálkodást és a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást, függetlenül attól, hogy ezen ágazatok az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (a továbbiakban: EU ETS) hatálya alá tartoznak-e vagy sem – szerepet kell játszania abban, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy 2050-re elérjék a klímasemlegességet az Unión belül. Az összes gazdasági szereplő részvételének fokozása érdekében a Bizottságnak a kulcsfontosságú érdekelt felek inkluzív és reprezentatív összefogásával elő kell segítenie az ágazatspecifikus éghajlat-politikai párbeszédeket és partnerségeket annak érdekében, hogy magukat az ágazatokat is ösztönözzék indikatív önkéntes ütemtervek kidolgozására és a klímasemlegesség uniós célkitűzésének 2050-ig történő elérését célzó átállásuk megtervezésére. Ezek az ütemtervek értékes segítséget nyújthatnak az ágazatoknak a klímasemleges gazdaságra való átálláshoz szükséges beruházások megtervezésében, és a klímasemleges megoldások megvalósításában való ágazati szerepvállalás megerősítésére is szolgálhatnak. Ezek az ütemtervek kiegészíthetik azokat a meglévő kezdeményezéseket is – többek között az Európai Akkumulátorszövetséget és az Európai Tisztahidrogén-szövetséget –, amelyek az ipari együttműködést támogatják a klímasemlegességre való átállás terén. |
| --- | --- |

(7)

Az éghajlat-politikai fellépésnek lehetőséget kell jelentenie az uniós gazdaság valamennyi ágazata számára arra, hogy segítse az ipari vezető szerep biztosítását a globális innováció terén. Az Unió szabályozási keretének és az ipar erőfeszítéseinek következtében a gazdasági növekedés függetleníthető az üvegházhatásúgáz-kibocsátástól. 1990 és 2019 között például az Unió 24 %-kal csökkentette üvegházhatásúgáz-kibocsátását, míg ugyanebben az időszakban a gazdaság 60 %-kal növekedett. Az uniós szinten elfogadott kötelező erejű jogszabályok és egyéb kezdeményezések sérelme nélkül a gazdaság valamennyi ágazatának – beleértve az energiaszektort, az ipart, a közlekedést, a fűtési és hűtési ágazatot, valamint az épületeket, a mezőgazdaságot, a hulladékgazdálkodást és a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást, függetlenül attól, hogy ezen ágazatok az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (a továbbiakban: EU ETS) hatálya alá tartoznak-e vagy sem – szerepet kell játszania abban, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy 2050-re elérjék a klímasemlegességet az Unión belül. Az összes gazdasági szereplő részvételének fokozása érdekében a Bizottságnak a kulcsfontosságú érdekelt felek inkluzív és reprezentatív összefogásával elő kell segítenie az ágazatspecifikus éghajlat-politikai párbeszédeket és partnerségeket annak érdekében, hogy magukat az ágazatokat is ösztönözzék indikatív önkéntes ütemtervek kidolgozására és a klímasemlegesség uniós célkitűzésének 2050-ig történő elérését célzó átállásuk megtervezésére. Ezek az ütemtervek értékes segítséget nyújthatnak az ágazatoknak a klímasemleges gazdaságra való átálláshoz szükséges beruházások megtervezésében, és a klímasemleges megoldások megvalósításában való ágazati szerepvállalás megerősítésére is szolgálhatnak. Ezek az ütemtervek kiegészíthetik azokat a meglévő kezdeményezéseket is – többek között az Európai Akkumulátorszövetséget és az Európai Tisztahidrogén-szövetséget –, amelyek az ipari együttműködést támogatják a klímasemlegességre való átállás terén.

| (8) | A Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában hosszú távú hőmérsékleti célt tűz ki, és a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének fokozása, valamint a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerint a finanszírozási források áramlásának az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlődést célzó pályával való összhangba hozásával az éghajlatváltozás veszélyére adott globális válasz megerősítését célozza. E rendeletnek – az Unió Párizsi Megállapodáshoz való hozzájárulásának általános kereteként – biztosítania kell, hogy mind az Unió, mind a tagállamok hozzájáruljanak az éghajlatváltozásra adott – a Párizsi Megállapodásban említett – globális válaszhoz. |
| --- | --- |

(8)

A Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában hosszú távú hőmérsékleti célt tűz ki, és a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének fokozása, valamint a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerint a finanszírozási források áramlásának az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlődést célzó pályával való összhangba hozásával az éghajlatváltozás veszélyére adott globális válasz megerősítését célozza. E rendeletnek – az Unió Párizsi Megállapodáshoz való hozzájárulásának általános kereteként – biztosítania kell, hogy mind az Unió, mind a tagállamok hozzájáruljanak az éghajlatváltozásra adott – a Párizsi Megállapodásban említett – globális válaszhoz.

| (9) | Az Unió és a tagállamok éghajlat-politikai fellépésének célja, hogy az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjével összefüggésben és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítására törekedve megvédje az embereket és a bolygót, a jólétet, az életszínvonalat, a gazdaságot, az egészséget, az élelmiszerrendszereket, az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség integritását az éghajlatváltozás veszélyével szemben, a bolygó tűrőképességének határain belül maximalizálja az életszínvonalat, valamint növelje a rezilienciát, és csökkentse a társadalom éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottságát. Ennek fényében az Unió és a tagállamok intézkedéseit az Európai Unió működéséről szóló szerződésben rögzített elővigyázatosság elvének és „a szennyező fizet” elvnek kell vezérelnie, és figyelembe kell venni az energiaunió által megfogalmazott, az energiahatékonyság elsődlegességének elvét, valamint az európai zöld megállapodás „ne árts” elvét. |
| --- | --- |

(9)

Az Unió és a tagállamok éghajlat-politikai fellépésének célja, hogy az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjével összefüggésben és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítására törekedve megvédje az embereket és a bolygót, a jólétet, az életszínvonalat, a gazdaságot, az egészséget, az élelmiszerrendszereket, az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség integritását az éghajlatváltozás veszélyével szemben, a bolygó tűrőképességének határain belül maximalizálja az életszínvonalat, valamint növelje a rezilienciát, és csökkentse a társadalom éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottságát. Ennek fényében az Unió és a tagállamok intézkedéseit az Európai Unió működéséről szóló szerződésben rögzített elővigyázatosság elvének és „a szennyező fizet” elvnek kell vezérelnie, és figyelembe kell venni az energiaunió által megfogalmazott, az energiahatékonyság elsődlegességének elvét, valamint az európai zöld megállapodás „ne árts” elvét.

| (10) | A klímasemlegesség eléréséhez valamennyi olyan gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia, amelyek esetében a kibocsátást vagy az üvegházhatásúgáz-elnyelést az uniós jog szabályozza. |
| --- | --- |

(10)

A klímasemlegesség eléréséhez valamennyi olyan gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia, amelyek esetében a kibocsátást vagy az üvegházhatásúgáz-elnyelést az uniós jog szabályozza.

| (11) | Tekintettel az energiatermelés és -fogyasztás jelentőségére az üvegházhatásúgáz-kibocsátás szintje vonatkozásában, a megújuló energia alkalmazásán, egy jól működő belső energiapiacon, valamint az energiahatékonyság javításán alapuló és egyúttal az energiaszegénységet mérséklő, biztonságos, fenntartható és megfizethető energiarendszerre való átállás biztosítása alapvető fontosságú. A digitális transzformáció, a technológiai innováció és a kutatás-fejlesztés szintén fontos mozgatórugói a klímasemlegességi célkitűzés elérésének. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel az energiatermelés és -fogyasztás jelentőségére az üvegházhatásúgáz-kibocsátás szintje vonatkozásában, a megújuló energia alkalmazásán, egy jól működő belső energiapiacon, valamint az energiahatékonyság javításán alapuló és egyúttal az energiaszegénységet mérséklő, biztonságos, fenntartható és megfizethető energiarendszerre való átállás biztosítása alapvető fontosságú. A digitális transzformáció, a technológiai innováció és a kutatás-fejlesztés szintén fontos mozgatórugói a klímasemlegességi célkitűzés elérésének.

| (12) | Az Unió keretszabályozást vezetett be a 2030-ra kitűzött azon üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célérték elérése érdekében, amelyet a Párizsi Megállapodás hatálybalépése előtt, 2014-ben fogadtak el. E célértéket végrehajtó jogszabályok közé tartozik többek között a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), amely létrehozza az EU ETS-t, az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), amely bevezette a 2030-ig teljesítendő üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések nemzeti célértékeit, valamint az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), amely előírja a tagállamok számára, hogy egyensúlyba hozzák a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátást és -elnyelést. |
| --- | --- |

(12)

Az Unió keretszabályozást vezetett be a 2030-ra kitűzött azon üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célérték elérése érdekében, amelyet a Párizsi Megállapodás hatálybalépése előtt, 2014-ben fogadtak el. E célértéket végrehajtó jogszabályok közé tartozik többek között a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), amely létrehozza az EU ETS-t, az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), amely bevezette a 2030-ig teljesítendő üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések nemzeti célértékeit, valamint az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), amely előírja a tagállamok számára, hogy egyensúlyba hozzák a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátást és -elnyelést.

| (13) | Az EU ETS az Unió éghajlat-politikájának sarokköve, és kulcsfontosságú eszköz a üvegházhatásúgáz-kibocsátások költséghatékony csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(13)

Az EU ETS az Unió éghajlat-politikájának sarokköve, és kulcsfontosságú eszköz a üvegházhatásúgáz-kibocsátások költséghatékony csökkentéséhez.

| (14) | A Bizottság a „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” című, 2018. november 28-i közleményében olyan jövőképet ismertetett, amelyben egy társadalmilag méltányos és költséghatékony átmenet révén az Unióban 2050-re elérhetővé válik az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nulla nettó szintje. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság a „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” című, 2018. november 28-i közleményében olyan jövőképet ismertetett, amelyben egy társadalmilag méltányos és költséghatékony átmenet révén az Unióban 2050-re elérhetővé válik az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nulla nettó szintje.

| (15) | Az Unió a 2016. november 30-i„Tiszta energia minden európainak” csomag révén ambiciózus dekarbonizációs menetrendet követett, különösen egy erőteljes energiaunió kiépítése révén – amely magában foglalja a 2012/27/EU (8) és az (EU) 2018/2001 (9) európai parlamenti és tanácsi irányelvben 2030-ra kitűzött energiahatékonysági és megújulóenergia-alkalmazási célokat is –, valamint megerősítve a vonatkozó jogszabályokat, többek között a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10). |
| --- | --- |

(15)

Az Unió a 2016. november 30-i„Tiszta energia minden európainak” csomag révén ambiciózus dekarbonizációs menetrendet követett, különösen egy erőteljes energiaunió kiépítése révén – amely magában foglalja a 2012/27/EU (8) és az (EU) 2018/2001 (9) európai parlamenti és tanácsi irányelvben 2030-ra kitűzött energiahatékonysági és megújulóenergia-alkalmazási célokat is –, valamint megerősítve a vonatkozó jogszabályokat, többek között a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10).

| (16) | Az Unió globális vezető szerepet tölt be a klímasemlegességre való átállásban, és szilárd elhatározása, hogy a rendelkezésére álló valamennyi eszköz – köztük a klímadiplomácia – révén segítse a globális törekvés szintjének növelését, és megerősítse az éghajlatváltozásra adott globális választ. |
| --- | --- |

(16)

Az Unió globális vezető szerepet tölt be a klímasemlegességre való átállásban, és szilárd elhatározása, hogy a rendelkezésére álló valamennyi eszköz – köztük a klímadiplomácia – révén segítse a globális törekvés szintjének növelését, és megerősítse az éghajlatváltozásra adott globális választ.

| (17) | Az Uniónak 2050 után is folytatnia kell éghajlat-politikai fellépését, és meg kell őriznie nemzetközi vezető szerepét ezen a területen annak érdekében, hogy a Párizsi Megállapodásban meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél teljesítésére törekedve és az IPCC, az IPBES és az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület tudományos értékeléseit, valamint más nemzetközi szervek értékeléseit követve megvédje az embereket és a bolygót a veszélyes éghajlatváltozás veszélyétől. |
| --- | --- |

(17)

Az Uniónak 2050 után is folytatnia kell éghajlat-politikai fellépését, és meg kell őriznie nemzetközi vezető szerepét ezen a területen annak érdekében, hogy a Párizsi Megállapodásban meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél teljesítésére törekedve és az IPCC, az IPBES és az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület tudományos értékeléseit, valamint más nemzetközi szervek értékeléseit követve megvédje az embereket és a bolygót a veszélyes éghajlatváltozás veszélyétől.

| (18) | A kibocsátásáthelyezés kockázata továbbra is fennáll azon nemzetközi partnerek tekintetében, amelyek nem osztják az Unió éghajlatvédelmi normáit. A Bizottság ezért az ilyen kockázatoknak a Kereskedelmi Világszervezet szabályaival összeegyeztethető módon való mérséklése érdekében kiválasztott ágazatok esetében javaslatot szándékozik tenni az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra. Emellett fontos fenntartani a versenyképes klímasemleges uniós gazdaságra való átállást lehetővé tevő technológiai megoldásokat és innovációkat támogató, egyúttal a beruházások biztonságát biztosító eredményes szakpolitikai ösztönzőket. |
| --- | --- |

(18)

A kibocsátásáthelyezés kockázata továbbra is fennáll azon nemzetközi partnerek tekintetében, amelyek nem osztják az Unió éghajlatvédelmi normáit. A Bizottság ezért az ilyen kockázatoknak a Kereskedelmi Világszervezet szabályaival összeegyeztethető módon való mérséklése érdekében kiválasztott ágazatok esetében javaslatot szándékozik tenni az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra. Emellett fontos fenntartani a versenyképes klímasemleges uniós gazdaságra való átállást lehetővé tevő technológiai megoldásokat és innovációkat támogató, egyúttal a beruházások biztonságát biztosító eredményes szakpolitikai ösztönzőket.

| (19) | Az Európai Parlament az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalásában a klímasemleges társadalom legkésőbb 2050-ig való szükségszerű megvalósítását kérte, és azt, hogy tegyék ezt európai sikertörténetté, valamint az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalásában megállapította, hogy éghajlati és környezeti vészhelyzet áll fenn. Többször felszólította továbbá az Uniót a 2030-as éghajlat-politikai célértékének növelésére, valamint arra, hogy e megnövelt célértéket emeljék be ebbe a rendeletbe. Az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseiben jóváhagyta azt a célkitűzést, hogy az Unió a Párizsi Megállapodásban kitűzött célokkal összhangban 2050-ig klímasemlegességet érjen el, és emellett elismerte azt is, hogy a költséghatékony, méltányos, valamint társadalmilag kiegyensúlyozott és igazságos átmenet biztosítása érdekében megfelelő eszközöket, ösztönzőket, támogatást és beruházásokat magában foglaló, valamint minden tagállam számára előnyös támogató keretet kell létrehozni, amely tekintettel van a kiindulási pontok tekintetében eltérő nemzeti körülményekre. Azt is megállapította, hogy az átálláshoz jelentős köz- és magánberuházásokra lesz szükség. Az Unió 2020. március 6-án az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) elé terjesztette a hosszú távú alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató fejlesztési stratégiáját, 2020. december 17-én pedig nemzetileg meghatározott hozzájárulását, azok Tanács általi elfogadását követően. |
| --- | --- |

(19)

Az Európai Parlament az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalásában a klímasemleges társadalom legkésőbb 2050-ig való szükségszerű megvalósítását kérte, és azt, hogy tegyék ezt európai sikertörténetté, valamint az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalásában megállapította, hogy éghajlati és környezeti vészhelyzet áll fenn. Többször felszólította továbbá az Uniót a 2030-as éghajlat-politikai célértékének növelésére, valamint arra, hogy e megnövelt célértéket emeljék be ebbe a rendeletbe. Az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseiben jóváhagyta azt a célkitűzést, hogy az Unió a Párizsi Megállapodásban kitűzött célokkal összhangban 2050-ig klímasemlegességet érjen el, és emellett elismerte azt is, hogy a költséghatékony, méltányos, valamint társadalmilag kiegyensúlyozott és igazságos átmenet biztosítása érdekében megfelelő eszközöket, ösztönzőket, támogatást és beruházásokat magában foglaló, valamint minden tagállam számára előnyös támogató keretet kell létrehozni, amely tekintettel van a kiindulási pontok tekintetében eltérő nemzeti körülményekre. Azt is megállapította, hogy az átálláshoz jelentős köz- és magánberuházásokra lesz szükség. Az Unió 2020. március 6-án az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) elé terjesztette a hosszú távú alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató fejlesztési stratégiáját, 2020. december 17-én pedig nemzetileg meghatározott hozzájárulását, azok Tanács általi elfogadását követően.

| (20) | Az Uniónak arra kell törekednie, hogy az Unión belül 2050-ig egyensúlyt érjen el az üvegházhatású gázok egész gazdaságra kiterjedő, emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásai és nyelőnkénti eltávolításai között, továbbá adott esetben ezután negatív kibocsátást érjen el. E célkitűzésnek magában kell foglalnia az uniós jogban szabályozott, Unión belüli üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat és -elnyeléseket. Lehetővé kell tenni, hogy az ilyen kibocsátásokkal és elnyelésekkel a vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai jogszabályok felülvizsgálatának keretében foglalkozzanak. A nyelők közé tartoznak az uniós üvegházhatású gázok UNFCCC-jegyzékében ismertetett természetes és technológiai megoldások. A szén-dioxid-leválasztáson és -tároláson (CCS) és a szén-dioxid-leválasztáson és -hasznosításon (CCU) alapuló megoldások szerepet játszhatnak a dekarbonizációban, különösen az ilyen technológiát választó tagállamokban az ipari technológiai kibocsátások csökkentése tekintetében. Az Unió egészére vonatkozó, 2050-ig teljesítendő klímasemlegességi célkitűzés megvalósítására a tagállamoknak közösen kell törekedniük, és a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak meg kell tenniük a célkitűzés eléréséhez szükséges intézkedéseket. Az uniós szintű intézkedések a célkitűzés eléréséhez szükséges intézkedések fontos részét fogják képezni. |
| --- | --- |

(20)

Az Uniónak arra kell törekednie, hogy az Unión belül 2050-ig egyensúlyt érjen el az üvegházhatású gázok egész gazdaságra kiterjedő, emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásai és nyelőnkénti eltávolításai között, továbbá adott esetben ezután negatív kibocsátást érjen el. E célkitűzésnek magában kell foglalnia az uniós jogban szabályozott, Unión belüli üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat és -elnyeléseket. Lehetővé kell tenni, hogy az ilyen kibocsátásokkal és elnyelésekkel a vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai jogszabályok felülvizsgálatának keretében foglalkozzanak. A nyelők közé tartoznak az uniós üvegházhatású gázok UNFCCC-jegyzékében ismertetett természetes és technológiai megoldások. A szén-dioxid-leválasztáson és -tároláson (CCS) és a szén-dioxid-leválasztáson és -hasznosításon (CCU) alapuló megoldások szerepet játszhatnak a dekarbonizációban, különösen az ilyen technológiát választó tagállamokban az ipari technológiai kibocsátások csökkentése tekintetében. Az Unió egészére vonatkozó, 2050-ig teljesítendő klímasemlegességi célkitűzés megvalósítására a tagállamoknak közösen kell törekedniük, és a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak meg kell tenniük a célkitűzés eléréséhez szükséges intézkedéseket. Az uniós szintű intézkedések a célkitűzés eléréséhez szükséges intézkedések fontos részét fogják képezni.

| (21) | Az Európai Tanács a 2007. március 8-i és 9-i következtetéseiben jóváhagyta az Unió 2020-ra teljesítendő üvegházhatásúgáz-kibocsátási célértékét, 2014. október 23-i és 24-i következtetéseiben pedig a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretét. E rendeletnek a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték meghatározásáról szóló rendelkezései nem érintik az Európai Tanácsnak a Szerződésekben meghatározott azon szerepét, hogy az uniós éghajlat-politika kidolgozása tekintetében meghatározza az Unió általános politikai irányvonalát és prioritásait. |
| --- | --- |

(21)

Az Európai Tanács a 2007. március 8-i és 9-i következtetéseiben jóváhagyta az Unió 2020-ra teljesítendő üvegházhatásúgáz-kibocsátási célértékét, 2014. október 23-i és 24-i következtetéseiben pedig a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretét. E rendeletnek a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték meghatározásáról szóló rendelkezései nem érintik az Európai Tanácsnak a Szerződésekben meghatározott azon szerepét, hogy az uniós éghajlat-politika kidolgozása tekintetében meghatározza az Unió általános politikai irányvonalát és prioritásait.

| (22) | A szénelnyelők alapvető szerepet játszanak a klímasemlegességre való átállásban az Unióban, és ebben az összefüggésben különösen a mezőgazdasági, az erdészeti és a földhasználati ágazatok hozzájárulása jelentős. „A termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i közleményében bejelentetteknek megfelelően a Bizottság a közelgő széngazdálkodási kezdeményezés keretében egy olyan új zöld üzleti modellt fog előmozdítani, amely jutalmazza a gazdálkodókat az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséért és a szén-dioxid-eltávolításért. Ezen túlmenően „A tisztább és .versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i közleményében a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy olyan szabályozási keretet dolgoz ki a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására, amely megbízható és átlátható szén-dioxid-elszámoláson alapul a szén-dioxid-eltávolítás hitelességének nyomon követése és ellenőrzése érdekében, biztosítva ugyanakkor, hogy ne érje káros hatás a környezetet, különösen a biológiai sokféleséget, a népegészségügyet, valamint a társadalmi vagy gazdasági célkitűzéseket |
| --- | --- |

(22)

A szénelnyelők alapvető szerepet játszanak a klímasemlegességre való átállásban az Unióban, és ebben az összefüggésben különösen a mezőgazdasági, az erdészeti és a földhasználati ágazatok hozzájárulása jelentős. „A termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i közleményében bejelentetteknek megfelelően a Bizottság a közelgő széngazdálkodási kezdeményezés keretében egy olyan új zöld üzleti modellt fog előmozdítani, amely jutalmazza a gazdálkodókat az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséért és a szén-dioxid-eltávolításért. Ezen túlmenően „A tisztább és .versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i közleményében a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy olyan szabályozási keretet dolgoz ki a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására, amely megbízható és átlátható szén-dioxid-elszámoláson alapul a szén-dioxid-eltávolítás hitelességének nyomon követése és ellenőrzése érdekében, biztosítva ugyanakkor, hogy ne érje káros hatás a környezetet, különösen a biológiai sokféleséget, a népegészségügyet, valamint a társadalmi vagy gazdasági célkitűzéseket

| (23) | Az ökoszisztémák helyreállítása az éghajlatváltozás elleni küzdelem mellett segítené a természetes nyelők fenntartását, kezelését és bővítését, valamint a biológiai sokféleség előmozdítását. Az erdők „hármas szerepe” – nevezetesen mint szénnyelők, -tárolók és -helyettesítők – emellett hozzájárul a légkörben lévő üvegházhatású gázok csökkentéséhez, biztosítva egyúttal, hogy az erdők tovább növekedjenek, és számos más szolgálatot tegyenek. |
| --- | --- |

(23)

Az ökoszisztémák helyreállítása az éghajlatváltozás elleni küzdelem mellett segítené a természetes nyelők fenntartását, kezelését és bővítését, valamint a biológiai sokféleség előmozdítását. Az erdők „hármas szerepe” – nevezetesen mint szénnyelők, -tárolók és -helyettesítők – emellett hozzájárul a légkörben lévő üvegházhatású gázok csökkentéséhez, biztosítva egyúttal, hogy az erdők tovább növekedjenek, és számos más szolgálatot tegyenek.

| (24) | Feltétlenül szükség van tudományos ismeretekre és a rendelkezésre álló legjobb, naprakész bizonyítékokra, valamint tényszerű és átlátható információkra, és ezekkel kell alátámasztani az Unió éghajlat-politikai fellépését és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló erőfeszítéseket. Létre kell hozni egy éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testületet (a továbbiakban: a tanácsadó testület) annak érdekében, hogy függetlensége, valamint tudományos és technikai szakértelme révén referenciapontként szolgáljon az éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos ismeretek tekintetében. A tanácsadó testületnek feladatai ellátása során függetlenül eljárva ki kell egészítenie az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) munkáját. Megbízatásának el kell kerülnie az IPCC nemzetközi szintű megbízatásával való átfedést. Ezért a tanácsadó testület létrehozása érdekében módosítani kell a 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11). A nemzeti éghajlat-politikai tanácsadó szervek – azokban a tagállamokban, ahol léteznek ilyenek – fontos szerepet játszhatnak többek között abban, hogy az érintett tagállam előírásainak megfelelően tudományos szakvéleményt adjanak az érintett nemzeti hatóságoknak az éghajlat-politikával kapcsolatban. Ezért azok a tagállamok, amelyek ezt még nem tették meg, felkérést kapnak arra, hogy hozzanak létre egy nemzeti éghajlat-politikai tanácsadó szervet. |
| --- | --- |

(24)

Feltétlenül szükség van tudományos ismeretekre és a rendelkezésre álló legjobb, naprakész bizonyítékokra, valamint tényszerű és átlátható információkra, és ezekkel kell alátámasztani az Unió éghajlat-politikai fellépését és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló erőfeszítéseket. Létre kell hozni egy éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testületet (a továbbiakban: a tanácsadó testület) annak érdekében, hogy függetlensége, valamint tudományos és technikai szakértelme révén referenciapontként szolgáljon az éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos ismeretek tekintetében. A tanácsadó testületnek feladatai ellátása során függetlenül eljárva ki kell egészítenie az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) munkáját. Megbízatásának el kell kerülnie az IPCC nemzetközi szintű megbízatásával való átfedést. Ezért a tanácsadó testület létrehozása érdekében módosítani kell a 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11). A nemzeti éghajlat-politikai tanácsadó szervek – azokban a tagállamokban, ahol léteznek ilyenek – fontos szerepet játszhatnak többek között abban, hogy az érintett tagállam előírásainak megfelelően tudományos szakvéleményt adjanak az érintett nemzeti hatóságoknak az éghajlat-politikával kapcsolatban. Ezért azok a tagállamok, amelyek ezt még nem tették meg, felkérést kapnak arra, hogy hozzanak létre egy nemzeti éghajlat-politikai tanácsadó szervet.

| (25) | A klímasemlegességre való átálláshoz a teljes szakpolitikai spektrumnak változnia kell, és mind a gazdaság összes ágazatának, mind a társadalom egészének közös erőfeszítésére is szükség van, amint azt az európai zöld megállapodás is kiemeli. Az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseiben rámutatott, hogy minden releváns uniós jogszabálynak és szakpolitikának összhangban kell lennie a klímasemlegességi célkitűzés megvalósításával, és hozzá kell járulnia ahhoz, tiszteletben tartva az egyenlő versenyfeltételeket, továbbá felkérte a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy ehhez szükség van-e a hatályos szabályok kiigazítására. |
| --- | --- |

(25)

A klímasemlegességre való átálláshoz a teljes szakpolitikai spektrumnak változnia kell, és mind a gazdaság összes ágazatának, mind a társadalom egészének közös erőfeszítésére is szükség van, amint azt az európai zöld megállapodás is kiemeli. Az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseiben rámutatott, hogy minden releváns uniós jogszabálynak és szakpolitikának összhangban kell lennie a klímasemlegességi célkitűzés megvalósításával, és hozzá kell járulnia ahhoz, tiszteletben tartva az egyenlő versenyfeltételeket, továbbá felkérte a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy ehhez szükség van-e a hatályos szabályok kiigazítására.

| (26) | Amint azt az európai zöld megállapodásban bejelentette, a Bizottság „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményében értékelte az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig történő csökkentésére vonatkozó uniós célt. A Bizottság ezen értékelésére átfogó hatásvizsgálat alapján, valamint az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) összhangban a neki benyújtott integrált nemzeti energia- és klímatervekről készített elemzése figyelembevételével került sor. A 2050-ig tartó időszakra vonatkozó klímasemlegességi célkitűzésre figyelemmel 2030-ig csökkenteni kell az üvegházhatású gázok kibocsátását, valamint fokozni kell az elnyelést oly módon, hogy a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás – azaz az elnyelések levonása utáni kibocsátás – az Unió területén és gazdaságának egészében 2030-ig legalább 55 %-kal csökkenjen az 1990-es szinthez képest. Az Európai Tanács a 2020. december 10-i és 11-i következtetéseiben jóváhagyta ezt a célértéket. Emellett kezdeti iránymutatással szolgált annak megvalósítására vonatkozóan. Ez az új, 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték az (EU) 2018/1999 rendelet 2. cikkének 11. pontja alkalmazásában egy későbbiekben elfogadott célérték, és ezért felváltja az említett pontban meghatározott, az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó, 2030-ra az Unió egészében teljesítendő célt. Ezenfelül a Bizottságnak 2021. június 30-ig meg kell vizsgálnia, hogy a 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértéket végrehajtó vonatkozó uniós jogszabályokat miként kellene módosítani annak érdekében, hogy az ilyen nettókibocsátás-csökkentést el lehessen érni. Ennek fényében a Bizottság bejelentette a vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai jogszabályok felülvizsgálatát, amelynek elfogadására egy, többek között a megújuló energiaforrásokra, az energiahatékonyságra, a földhasználatra, az energiaadózásra, a könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásokra, erőfeszítés-megosztásra és az EU ETS-re kiterjedő csomagban kerül majd sor.
  A Bizottság értékelni szándékozik olyan további uniós intézkedések – mint például erős szolidaritási mechanizmust tartalmazó piaci alapú intézkedések – bevezetésének hatásait, amelyek kiegészíthetik a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(26)

Amint azt az európai zöld megállapodásban bejelentette, a Bizottság „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményében értékelte az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig történő csökkentésére vonatkozó uniós célt. A Bizottság ezen értékelésére átfogó hatásvizsgálat alapján, valamint az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) összhangban a neki benyújtott integrált nemzeti energia- és klímatervekről készített elemzése figyelembevételével került sor. A 2050-ig tartó időszakra vonatkozó klímasemlegességi célkitűzésre figyelemmel 2030-ig csökkenteni kell az üvegházhatású gázok kibocsátását, valamint fokozni kell az elnyelést oly módon, hogy a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás – azaz az elnyelések levonása utáni kibocsátás – az Unió területén és gazdaságának egészében 2030-ig legalább 55 %-kal csökkenjen az 1990-es szinthez képest. Az Európai Tanács a 2020. december 10-i és 11-i következtetéseiben jóváhagyta ezt a célértéket. Emellett kezdeti iránymutatással szolgált annak megvalósítására vonatkozóan. Ez az új, 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték az (EU) 2018/1999 rendelet 2. cikkének 11. pontja alkalmazásában egy későbbiekben elfogadott célérték, és ezért felváltja az említett pontban meghatározott, az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó, 2030-ra az Unió egészében teljesítendő célt. Ezenfelül a Bizottságnak 2021. június 30-ig meg kell vizsgálnia, hogy a 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértéket végrehajtó vonatkozó uniós jogszabályokat miként kellene módosítani annak érdekében, hogy az ilyen nettókibocsátás-csökkentést el lehessen érni. Ennek fényében a Bizottság bejelentette a vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai jogszabályok felülvizsgálatát, amelynek elfogadására egy, többek között a megújuló energiaforrásokra, az energiahatékonyságra, a földhasználatra, az energiaadózásra, a könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásokra, erőfeszítés-megosztásra és az EU ETS-re kiterjedő csomagban kerül majd sor.

A Bizottság értékelni szándékozik olyan további uniós intézkedések – mint például erős szolidaritási mechanizmust tartalmazó piaci alapú intézkedések – bevezetésének hatásait, amelyek kiegészíthetik a meglévő intézkedéseket.

| (27) | A Bizottság által elvégzett értékelések szerint az (EU) 2018/841 rendelet 4. cikke szerinti meglévő kötelezettségvállalások 2030-ban 225 millió tonna szén-dioxid-egyenérték nettó szénelnyelést eredményeznek. Annak biztosítása érdekében, hogy 2030-ig elegendő kibocsátás-csökkentési erőfeszítés megvalósítására kerüljön sor, helyénvaló a nettó elnyelésnek a 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékhez való hozzájárulását erre a szintre korlátozni. Ez nem érinti a vonatkozó uniós jogszabályoknak a célérték elérésének lehetővé tétele érdekében történő felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság által elvégzett értékelések szerint az (EU) 2018/841 rendelet 4. cikke szerinti meglévő kötelezettségvállalások 2030-ban 225 millió tonna szén-dioxid-egyenérték nettó szénelnyelést eredményeznek. Annak biztosítása érdekében, hogy 2030-ig elegendő kibocsátás-csökkentési erőfeszítés megvalósítására kerüljön sor, helyénvaló a nettó elnyelésnek a 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékhez való hozzájárulását erre a szintre korlátozni. Ez nem érinti a vonatkozó uniós jogszabályoknak a célérték elérésének lehetővé tétele érdekében történő felülvizsgálatát.

| (28) | Az uniós költségvetés és az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel (13) létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében felmerülő kiadások hozzájárulnak az éghajlat-politikai célkitűzésekhez azáltal, hogy a kiadások teljes összegének legalább 30 %-át – hatékony módszertan alapján és az ágazati jogszabályokkal összhangban– éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítják. |
| --- | --- |

(28)

Az uniós költségvetés és az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel (13) létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében felmerülő kiadások hozzájárulnak az éghajlat-politikai célkitűzésekhez azáltal, hogy a kiadások teljes összegének legalább 30 %-át – hatékony módszertan alapján és az ágazati jogszabályokkal összhangban– éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítják.

| (29) | A klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló célkitűzés, valamint a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetközi kötelezettségvállalások fényében folyamatos erőfeszítésekre van szükség az e célkitűzéssel összeegyeztethetetlen – különösen a fosszilis tüzelőanyagokat érintő – energiatámogatások fokozatos megszüntetése érdekében, anélkül, hogy ez befolyásolná az energiaszegénység csökkentésére irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(29)

A klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló célkitűzés, valamint a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetközi kötelezettségvállalások fényében folyamatos erőfeszítésekre van szükség az e célkitűzéssel összeegyeztethetetlen – különösen a fosszilis tüzelőanyagokat érintő – energiatámogatások fokozatos megszüntetése érdekében, anélkül, hogy ez befolyásolná az energiaszegénység csökkentésére irányuló erőfeszítéseket.

| (30) | A kiszámíthatóság és a bizalom minden gazdasági szereplő – köztük a vállalkozások, a munkavállalók, a beruházók és a fogyasztók – számára való megteremtése, az idővel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás fokozatos csökkentésének, valamint a klímasemlegességre való átállás visszafordíthatatlanságának biztosítása érdekében a Bizottságnak – legkésőbb hat hónappal a Párizsi Megállapodás alapján elvégzett első globális értékelést követően – adott esetben egy 2040-re teljesítendő, köztes uniós éghajlat-politikai célértéket kell javasolnia. A Bizottság – figyelembe véve az uniós előrehaladásról és intézkedésekről, valamint a nemzeti intézkedésekről szóló értékelések megállapításait, továbbá a globális értékelés eredményeit és a nemzetközi fejleményeket, többek között a nemzeti szinten meghatározott hozzájárulások közös időkereteivel kapcsolatban – javaslatokat tehet a köztes célérték felülvizsgálatára. Az uniós éghajlat-politikák átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelésére szolgáló eszközként a Bizottságnak a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékre irányuló jogalkotási javaslatának elkészítésekor közzé kell tennie az Unió üvegházhatású gázokkal kapcsolatos, a 2030 és 2050 közötti időszakra szóló tervezett indikatív költségvetését – amely azon nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátások indikatív teljes mennyiségét jelenti, amelyek kibocsátására az említett időszakban várhatóan sor kerül anélkül, hogy veszélybe kerülnének az Unió Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásai –, valamint az említett indikatív költségvetés alapjául szolgáló módszertant. |
| --- | --- |

(30)

A kiszámíthatóság és a bizalom minden gazdasági szereplő – köztük a vállalkozások, a munkavállalók, a beruházók és a fogyasztók – számára való megteremtése, az idővel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás fokozatos csökkentésének, valamint a klímasemlegességre való átállás visszafordíthatatlanságának biztosítása érdekében a Bizottságnak – legkésőbb hat hónappal a Párizsi Megállapodás alapján elvégzett első globális értékelést követően – adott esetben egy 2040-re teljesítendő, köztes uniós éghajlat-politikai célértéket kell javasolnia. A Bizottság – figyelembe véve az uniós előrehaladásról és intézkedésekről, valamint a nemzeti intézkedésekről szóló értékelések megállapításait, továbbá a globális értékelés eredményeit és a nemzetközi fejleményeket, többek között a nemzeti szinten meghatározott hozzájárulások közös időkereteivel kapcsolatban – javaslatokat tehet a köztes célérték felülvizsgálatára. Az uniós éghajlat-politikák átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelésére szolgáló eszközként a Bizottságnak a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékre irányuló jogalkotási javaslatának elkészítésekor közzé kell tennie az Unió üvegházhatású gázokkal kapcsolatos, a 2030 és 2050 közötti időszakra szóló tervezett indikatív költségvetését – amely azon nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátások indikatív teljes mennyiségét jelenti, amelyek kibocsátására az említett időszakban várhatóan sor kerül anélkül, hogy veszélybe kerülnének az Unió Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásai –, valamint az említett indikatív költségvetés alapjául szolgáló módszertant.

| (31) | Az alkalmazkodás kulcsfontosságú eleme az éghajlatváltozásra adott hosszú távú globális válasznak. Az éghajlatváltozás káros hatásai meghaladhatják a tagállamok alkalmazkodási képességt. Következésképpen a tagállamoknak és az Uniónak a Párizsi Megállapodás 7. cikke szerint fokozniuk kell az alkalmazkodóképességüket, meg kell erősíteniük a rezilienciát, és csökkenteniük kell az éghajlatváltozásnak való kiszolgáltatottságot, valamint maximalizálniuk kell az egyéb szakpolitikákkal és jogszabályokkal kapcsolatos járulékos előnyöket. A Bizottságnak a Párizsi Megállapodással összhangban uniós stratégiát kell elfogadnia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról. A tagállamoknak nemzeti szintű átfogó alkalmazkodási stratégiákat és terveket kell elfogadniuk megbízható éghajlatváltozási és sebezhetőségi elemzések, előrehaladási értékelések és mutatók alapján, valamint a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokra támaszkodva. Az Uniónak kedvező szabályozási környezet kialakítására kell törekednie az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó tagállami szakpolitikák és intézkedések tekintetében. Ahhoz, hogy javuljon az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás képessége, a gazdaság valamennyi ágazatának és a társadalom egészének közös erőfeszítéseket kell tennie, valamint biztosítani kell a szakpolitikai koherenciát és következetességet minden vonatkozó jogszabály és szakpolitika tekintetében. |
| --- | --- |

(31)

Az alkalmazkodás kulcsfontosságú eleme az éghajlatváltozásra adott hosszú távú globális válasznak. Az éghajlatváltozás káros hatásai meghaladhatják a tagállamok alkalmazkodási képességt. Következésképpen a tagállamoknak és az Uniónak a Párizsi Megállapodás 7. cikke szerint fokozniuk kell az alkalmazkodóképességüket, meg kell erősíteniük a rezilienciát, és csökkenteniük kell az éghajlatváltozásnak való kiszolgáltatottságot, valamint maximalizálniuk kell az egyéb szakpolitikákkal és jogszabályokkal kapcsolatos járulékos előnyöket. A Bizottságnak a Párizsi Megállapodással összhangban uniós stratégiát kell elfogadnia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról. A tagállamoknak nemzeti szintű átfogó alkalmazkodási stratégiákat és terveket kell elfogadniuk megbízható éghajlatváltozási és sebezhetőségi elemzések, előrehaladási értékelések és mutatók alapján, valamint a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokra támaszkodva. Az Uniónak kedvező szabályozási környezet kialakítására kell törekednie az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó tagállami szakpolitikák és intézkedések tekintetében. Ahhoz, hogy javuljon az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás képessége, a gazdaság valamennyi ágazatának és a társadalom egészének közös erőfeszítéseket kell tennie, valamint biztosítani kell a szakpolitikai koherenciát és következetességet minden vonatkozó jogszabály és szakpolitika tekintetében.

| (32) | Az ökoszisztémák, a lakosság és a gazdaságok az Unió valamennyi régiójában az éghajlatváltozás olyan jelentős hatásainak lesznek kitéve, mint például a szélsőséges meleg, az áradások, az aszályok, a vízhiány, a tengerszint emelkedése, az olvadó gleccserek, az erdőtüzek, a széltörések és a mezőgazdasági veszteségek. A legutóbbi szélsőséges események máris jelentősen kihatottak az ökoszisztémákra, és hatással voltak az erdők és a mezőgazdasági területek szénmegkötési és szén-dioxid-tárolási kapacitására. Az alkalmazkodóképességnek és a rezilienciának az ENSZ fenntartható fejlődési céljait figyelembe vevő fokozása, illetve megerősítése segíti az éghajlatváltozás hatásainak minimalizálását, az elkerülhetetlen hatások társadalmilag kiegyensúlyozott kezelését, valamint az életkörülmények javítását az érintett térségekben. Az ilyen jellegű hatásokra való korai felkészülés költséghatékony, és jelentős járulékos előnyökkel is járhat az ökoszisztémák, az egészség és a gazdaság szempontjából. A természetalapú megoldások különösen kedvezőek lehetnek az éghajlatváltozás mérséklése, az ahhoz való alkalmazkodás és a biológiai sokféleség védelme szempontjából. |
| --- | --- |

(32)

Az ökoszisztémák, a lakosság és a gazdaságok az Unió valamennyi régiójában az éghajlatváltozás olyan jelentős hatásainak lesznek kitéve, mint például a szélsőséges meleg, az áradások, az aszályok, a vízhiány, a tengerszint emelkedése, az olvadó gleccserek, az erdőtüzek, a széltörések és a mezőgazdasági veszteségek. A legutóbbi szélsőséges események máris jelentősen kihatottak az ökoszisztémákra, és hatással voltak az erdők és a mezőgazdasági területek szénmegkötési és szén-dioxid-tárolási kapacitására. Az alkalmazkodóképességnek és a rezilienciának az ENSZ fenntartható fejlődési céljait figyelembe vevő fokozása, illetve megerősítése segíti az éghajlatváltozás hatásainak minimalizálását, az elkerülhetetlen hatások társadalmilag kiegyensúlyozott kezelését, valamint az életkörülmények javítását az érintett térségekben. Az ilyen jellegű hatásokra való korai felkészülés költséghatékony, és jelentős járulékos előnyökkel is járhat az ökoszisztémák, az egészség és a gazdaság szempontjából. A természetalapú megoldások különösen kedvezőek lehetnek az éghajlatváltozás mérséklése, az ahhoz való alkalmazkodás és a biológiai sokféleség védelme szempontjából.

| (33) | A többéves pénzügyi keret alapján létrehozott vonatkozó programok előírják a projektek éghajlattal szembeni sebezhetőségre és kockázatokra vonatkozó értékelése révén történő átvilágítását annak biztosítása érdekében, hogy e projektek – többek között a megfelelő alkalmazkodási intézkedések révén – reziliensek legyenek az éghajlatváltozás lehetséges káros hatásaival szemben, és hogy e projektek az üvegházhatásúgáz-kibocsátás költségeit és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedések pozitív hatásait beépítsék a költség-haszon elemzésbe. Ez hozzájárul ahhoz, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatok, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos sebezhetőségi és alkalmazkodási értékelések beépüljenek az uniós költségvetés keretében hozott beruházási és tervezési döntésekbe. |
| --- | --- |

(33)

A többéves pénzügyi keret alapján létrehozott vonatkozó programok előírják a projektek éghajlattal szembeni sebezhetőségre és kockázatokra vonatkozó értékelése révén történő átvilágítását annak biztosítása érdekében, hogy e projektek – többek között a megfelelő alkalmazkodási intézkedések révén – reziliensek legyenek az éghajlatváltozás lehetséges káros hatásaival szemben, és hogy e projektek az üvegházhatásúgáz-kibocsátás költségeit és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedések pozitív hatásait beépítsék a költség-haszon elemzésbe. Ez hozzájárul ahhoz, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatok, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos sebezhetőségi és alkalmazkodási értékelések beépüljenek az uniós költségvetés keretében hozott beruházási és tervezési döntésekbe.

| (34) | A klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez szükséges uniós és nemzeti szintű intézkedések meghozatalakor a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak figyelembe kell vennie többek között: a klímasemlegességre való átállás hozzájárulását a közegészségügyhöz, a környezet minőségéhez, a polgárok jóllétéhez, a társadalom virágzásához, a foglalkoztatáshoz és a gazdaság versenyképességéhez; az energetikai átmenetet, a megerősített energiabiztonságot és az energiaszegénység kezelését; az élelmezésbiztonságot és annak megfizethetőségét; a fenntartható és intelligens mobilitási és közlekedési rendszerek fejlődését; a tagállamok közötti és azokon belüli méltányosságot és szolidaritást, gazdasági képességeik, nemzeti körülményeik – mint például a szigetek sajátosságaira – és az idővel bekövetkező konvergencia iránti igény fényében; a megfelelő oktatási és képzési programokon keresztül megvalósuló igazságos és társadalmilag méltányos átmenet szükségességét; a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokat, különösen az IPCC által közzétett megállapításokat; az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatok beruházási és tervezési döntésekbe való beépítése iránti igényt; a költséghatékonyságot és a technológiasemlegességet az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének és elnyelésének elérése, valamint a reziliencia megerősítése tekintetében; továbbá a környezeti integritás és a törekvés mértékének idővel történő előrehaladását. |
| --- | --- |

(34)

A klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez szükséges uniós és nemzeti szintű intézkedések meghozatalakor a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak figyelembe kell vennie többek között: a klímasemlegességre való átállás hozzájárulását a közegészségügyhöz, a környezet minőségéhez, a polgárok jóllétéhez, a társadalom virágzásához, a foglalkoztatáshoz és a gazdaság versenyképességéhez; az energetikai átmenetet, a megerősített energiabiztonságot és az energiaszegénység kezelését; az élelmezésbiztonságot és annak megfizethetőségét; a fenntartható és intelligens mobilitási és közlekedési rendszerek fejlődését; a tagállamok közötti és azokon belüli méltányosságot és szolidaritást, gazdasági képességeik, nemzeti körülményeik – mint például a szigetek sajátosságaira – és az idővel bekövetkező konvergencia iránti igény fényében; a megfelelő oktatási és képzési programokon keresztül megvalósuló igazságos és társadalmilag méltányos átmenet szükségességét; a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokat, különösen az IPCC által közzétett megállapításokat; az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatok beruházási és tervezési döntésekbe való beépítése iránti igényt; a költséghatékonyságot és a technológiasemlegességet az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének és elnyelésének elérése, valamint a reziliencia megerősítése tekintetében; továbbá a környezeti integritás és a törekvés mértékének idővel történő előrehaladását.

| (35) | A Bizottság az európai zöld megállapodásban foglaltak szerint 2020. december 9-én közleményt fogadott el „Fenntartható és intelligens mobilitási stratégia – az európai közlekedés időtálló pályára állítása” címmel. A stratégia meghatározza az európai közlekedés fenntartható és intelligens jövőjére vonatkozó ütemtervet, valamint a közlekedési ágazat tekintetében célként kitűzött, 2050-ig elérendő 90 %-os kibocsátáscsökkentés megvalósítását célzó cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság az európai zöld megállapodásban foglaltak szerint 2020. december 9-én közleményt fogadott el „Fenntartható és intelligens mobilitási stratégia – az európai közlekedés időtálló pályára állítása” címmel. A stratégia meghatározza az európai közlekedés fenntartható és intelligens jövőjére vonatkozó ütemtervet, valamint a közlekedési ágazat tekintetében célként kitűzött, 2050-ig elérendő 90 %-os kibocsátáscsökkentés megvalósítását célzó cselekvési tervet.

| (36) | A Bizottságnak – az e rendeletben meghatározott információk, többek között az (EU) 2018/1999 rendelet szerint benyújtott és bejelentett információk alapján – rendszeresen értékelnie kell az előrehaladást annak biztosítása érdekében, hogy az Unió és a tagállamok továbbra is jó úton haladjanak a klímasemlegességi célkitűzés elérése felé, és előrehaladjanak az alkalmazkodás terén. Annak érdekében, hogy időben elő lehessen készíteni a Párizsi Megállapodás 14. cikkében említett globális értékelést, az említett értékelés következtetéseit 2023-tól kezdve ötévente, szeptember 30-ig kell közzétenni. Ez azt jelenti, hogy az említett rendelet 29. cikkének (5) bekezdése és 35. cikke szerinti jelentéseket, valamint – az érintett években – a 29. cikk (1) bekezdése és az e rendelet 32. cikke szerinti kapcsolódó jelentéseket az említett értékelés következtetéseivel egyidejűleg kell benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottságnak a Szerződésekkel összhangban meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, amennyiben a klímasemlegességi célkitűzés elérése irányába vagy az alkalmazkodás terén a tagállamok által közösen tett előrelépés nem kielégítő, vagy az uniós intézkedések nem állnak összhangban a klímasemlegességi célkitűzéssel, vagy nem megfelelőek az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése vagy a kiszolgáltatottság csökkentése szempontjából. A Bizottságnak rendszeresen értékelnie kell a vonatkozó nemzeti intézkedéseket is, és ha arra a következtetésre jut, hogy egy tagállam intézkedései nincsenek összhangban a klímasemlegességi célkitűzéssel vagy nem megfelelőek az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése és az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság csökkentése szempontjából, ajánlásokat kell kiadnia. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságnak – az e rendeletben meghatározott információk, többek között az (EU) 2018/1999 rendelet szerint benyújtott és bejelentett információk alapján – rendszeresen értékelnie kell az előrehaladást annak biztosítása érdekében, hogy az Unió és a tagállamok továbbra is jó úton haladjanak a klímasemlegességi célkitűzés elérése felé, és előrehaladjanak az alkalmazkodás terén. Annak érdekében, hogy időben elő lehessen készíteni a Párizsi Megállapodás 14. cikkében említett globális értékelést, az említett értékelés következtetéseit 2023-tól kezdve ötévente, szeptember 30-ig kell közzétenni. Ez azt jelenti, hogy az említett rendelet 29. cikkének (5) bekezdése és 35. cikke szerinti jelentéseket, valamint – az érintett években – a 29. cikk (1) bekezdése és az e rendelet 32. cikke szerinti kapcsolódó jelentéseket az említett értékelés következtetéseivel egyidejűleg kell benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottságnak a Szerződésekkel összhangban meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, amennyiben a klímasemlegességi célkitűzés elérése irányába vagy az alkalmazkodás terén a tagállamok által közösen tett előrelépés nem kielégítő, vagy az uniós intézkedések nem állnak összhangban a klímasemlegességi célkitűzéssel, vagy nem megfelelőek az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése vagy a kiszolgáltatottság csökkentése szempontjából. A Bizottságnak rendszeresen értékelnie kell a vonatkozó nemzeti intézkedéseket is, és ha arra a következtetésre jut, hogy egy tagállam intézkedései nincsenek összhangban a klímasemlegességi célkitűzéssel vagy nem megfelelőek az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése és az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság csökkentése szempontjából, ajánlásokat kell kiadnia.

| (37) | A Bizottságnak olyan megbízható és objektív értékelést kell biztosítania, amely a legnaprakészebb tudományos, technikai és társadalmi-gazdasági eredményeken alapul, és független szakértők széles körétől származó információkat tükröz, valamint értékelését releváns információkra, többek között a tagállamok által benyújtott és bejelentett információkra, az EEA, a tanácsadó testület és a Bizottság Közös Kutatóközpontjának jelentéseire, a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokra, többek között az IPCC, az IPBES és más nemzetközi szervek jelentéseire, továbbá a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési program által szolgáltatott Föld-megfigyelési adatokra kell alapoznia. A Bizottságnak értékeléseit ezenkívül egy olyan indikatív, lineáris teljesítési pályára kell alapoznia, amely a 2030-ra és 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékeket – azok elfogadását követően – összeköti az Unió klímasemlegességi célkitűzésével, továbbá indikatív eszközként szolgál az uniós klímasemlegességi célkitűzés elérése irányába tett kollektív előrelépés becsléséhez és értékeléséhez. Az indikatív, lineáris teljesítési pálya nem érint semmilyen 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték meghatározására irányuló döntést. Mivel a Bizottság elkötelezte magát annak feltárása mellett, hogy az európai zöld megállapodással összefüggésben miként használhatja fel a közszektor az uniós taxonómiát, ennek az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) összhangban ki kell terjednie a környezeti szempontból fenntartható uniós vagy tagállami beruházásokkal kapcsolatos információkra is, amikor ezek rendelkezésre állnak. A Bizottságnak, amennyiben elérhetőek, európai és globális statisztikákat és adatokat kell használnia szakértői vizsgálat bevonásával. Az EEA-nak – adott esetben és éves munkaprogramjával összhangban – segítenie kell a Bizottság munkáját. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottságnak olyan megbízható és objektív értékelést kell biztosítania, amely a legnaprakészebb tudományos, technikai és társadalmi-gazdasági eredményeken alapul, és független szakértők széles körétől származó információkat tükröz, valamint értékelését releváns információkra, többek között a tagállamok által benyújtott és bejelentett információkra, az EEA, a tanácsadó testület és a Bizottság Közös Kutatóközpontjának jelentéseire, a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokra, többek között az IPCC, az IPBES és más nemzetközi szervek jelentéseire, továbbá a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési program által szolgáltatott Föld-megfigyelési adatokra kell alapoznia. A Bizottságnak értékeléseit ezenkívül egy olyan indikatív, lineáris teljesítési pályára kell alapoznia, amely a 2030-ra és 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékeket – azok elfogadását követően – összeköti az Unió klímasemlegességi célkitűzésével, továbbá indikatív eszközként szolgál az uniós klímasemlegességi célkitűzés elérése irányába tett kollektív előrelépés becsléséhez és értékeléséhez. Az indikatív, lineáris teljesítési pálya nem érint semmilyen 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték meghatározására irányuló döntést. Mivel a Bizottság elkötelezte magát annak feltárása mellett, hogy az európai zöld megállapodással összefüggésben miként használhatja fel a közszektor az uniós taxonómiát, ennek az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) összhangban ki kell terjednie a környezeti szempontból fenntartható uniós vagy tagállami beruházásokkal kapcsolatos információkra is, amikor ezek rendelkezésre állnak. A Bizottságnak, amennyiben elérhetőek, európai és globális statisztikákat és adatokat kell használnia szakértői vizsgálat bevonásával. Az EEA-nak – adott esetben és éves munkaprogramjával összhangban – segítenie kell a Bizottság munkáját.

| (38) | mivel a polgárok és a közösségek jelentős szerepet játszanak a klímasemlegesség irányába történő átalakulás motorjaként, egy inkluzív és hozzáférhető folyamat részeként minden szinten, többek között nemzeti, regionális és nemzeti szinten ösztönözni kell és elő kell segíteni a nyilvánosság és a társadalom éghajlat-politikai fellépésbe való intenzív bevonását. A Bizottságnak ezért a társadalom minden részével – ezen belül a gazdaság különböző ágazatait képviselő érdekelt felekkel – együtt kell működnie a klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom érdekében történő fellépésük lehetővé tétele és előmozdítása céljából, többek között az európai éghajlati paktum elindítása révén. |
| --- | --- |

(38)

mivel a polgárok és a közösségek jelentős szerepet játszanak a klímasemlegesség irányába történő átalakulás motorjaként, egy inkluzív és hozzáférhető folyamat részeként minden szinten, többek között nemzeti, regionális és nemzeti szinten ösztönözni kell és elő kell segíteni a nyilvánosság és a társadalom éghajlat-politikai fellépésbe való intenzív bevonását. A Bizottságnak ezért a társadalom minden részével – ezen belül a gazdaság különböző ágazatait képviselő érdekelt felekkel – együtt kell működnie a klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom érdekében történő fellépésük lehetővé tétele és előmozdítása céljából, többek között az európai éghajlati paktum elindítása révén.

| (39) | A Bizottságnak a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó elvek melletti elkötelezettségével összhangban az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése tekintetében törekednie kell az uniós eszközök koherenciájára. A klímasemlegességi célkitűzés elérése irányába tett előrelépés mérésére szolgáló rendszerhez és a célkitűzés érdekében hozott intézkedések következetességéhez az (EU) 2018/1999 rendeletben meghatározott irányítási keretnek alapul kell szolgálnia, és azoknak e kerettel összhangban kell állniuk, figyelembe véve az energiaunió mind az öt dimenzióját. Különösen a rendszeres jelentéstétel rendszerét és a Bizottság által a jelentés alapján folytatott értékelés és fellépés ütemezését hozzá kell igazítani a tagállamokra vonatkozó, az (EU) 2018/1999 rendeletben meghatározott információbenyújtási és beszámolási követelményekhez. Az (EU) 2018/1999 rendeletet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a vonatkozó rendelkezései tartalmazzák a klímasemlegességi célkitűzést. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottságnak a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó elvek melletti elkötelezettségével összhangban az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése tekintetében törekednie kell az uniós eszközök koherenciájára. A klímasemlegességi célkitűzés elérése irányába tett előrelépés mérésére szolgáló rendszerhez és a célkitűzés érdekében hozott intézkedések következetességéhez az (EU) 2018/1999 rendeletben meghatározott irányítási keretnek alapul kell szolgálnia, és azoknak e kerettel összhangban kell állniuk, figyelembe véve az energiaunió mind az öt dimenzióját. Különösen a rendszeres jelentéstétel rendszerét és a Bizottság által a jelentés alapján folytatott értékelés és fellépés ütemezését hozzá kell igazítani a tagállamokra vonatkozó, az (EU) 2018/1999 rendeletben meghatározott információbenyújtási és beszámolási követelményekhez. Az (EU) 2018/1999 rendeletet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a vonatkozó rendelkezései tartalmazzák a klímasemlegességi célkitűzést.

| (40) | Az éghajlatváltozás fogalmából adódóan határokon átnyúló kihívás, így uniós szinten összehangolt fellépésre van szükség a nemzeti szakpolitikák hatékony kiegészítéséhez és megerősítéséhez. Mivel e rendelet célját, nevezetesen az Unió klímasemlegességének 2050-ig történő elérését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(40)

Az éghajlatváltozás fogalmából adódóan határokon átnyúló kihívás, így uniós szinten összehangolt fellépésre van szükség a nemzeti szakpolitikák hatékony kiegészítéséhez és megerősítéséhez. Mivel e rendelet célját, nevezetesen az Unió klímasemlegességének 2050-ig történő elérését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

E rendelet keretet hoz létre az uniós jogban szabályozott, az emberi eredetű, forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátás visszafordíthatatlan és fokozatos csökkentése és az uniós jogban szabályozott nyelőnkénti eltávolítás fokozása érdekében.

E rendelet a Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél elérése érdekében rögzíti az Unióban 2050-re kötelezően teljesítendő klímasemlegességi célkitűzést, és a Párizsi Megállapodás 7. cikkében meghatározott globális alkalmazkodási cél elérése érdekében meghatározza az előrehaladás elérésére szolgáló keretet. E rendelet meghatározza továbbá az Unión belüli nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése tekintetében 2030-ra teljesítendő kötelező uniós célértéket.

E rendelet az (EU) 2018/1999 rendelet V. mellékletének 2. részében felsorolt üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátására és nyelőnkénti eltávolítására alkalmazandó.

2. cikk

Klímasemlegességi célkitűzés

(1)   Az üvegházhatású gázok uniós jogban szabályozott, Unión belüli kibocsátását és eltávolítását legkésőbb 2050-ig egyensúlyba kell hozni az Unión belül, ennek következtében az említett időpontra nulla nettó szintre csökkentve a kibocsátásokat; az Unió pedig arra törekszik, hogy ezután negatív kibocsátást érjen el.

(2)   Az érintett uniós intézmények és a tagállamok uniós, illetve nemzeti szinten megteszik azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik az (1) bekezdésben meghatározott klímasemlegességi célkitűzés közös elérését, szem előtt tartva a tagállamok között mind a méltányosság, mind a szolidaritás előmozdításának, valamint az említett célkitűzés költséghatékony elérésének a fontosságát.

3. cikk

Az éghajlatváltozással összefüggő tudományos tanácsadás

(1)   A 401/2009/EK rendelet 10a. cikke szerint létrehozott, éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület (a továbbiakban: a tanácsadó testület) függetlensége, valamint tudományos és technikai szakértelme révén referenciapontként szolgál az Unió számára az éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos ismeretek tekintetében.

(2)   A tanácsadó testület feladatköre az alábbiakra terjed ki:

| a) | az IPCC-jelentések legutóbbi tudományos eredményeinek és az éghajlattal kapcsolatos tudományos adatok figyelembevétele, különös tekintettel az Unió szempontjából releváns információkra; |
| --- | --- |

a)

az IPCC-jelentések legutóbbi tudományos eredményeinek és az éghajlattal kapcsolatos tudományos adatok figyelembevétele, különös tekintettel az Unió szempontjából releváns információkra;

| b) | tudományos tanácsadás és jelentések készítése a meglévő és a javasolt uniós intézkedésekre, éghajlat-politikai célértékekre és az üvegházhatású gázokkal kapcsolatos indikatív költségvetésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy ezek koherensek-e e rendelet célkitűzéseivel és az Uniónak a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetközi kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

b)

tudományos tanácsadás és jelentések készítése a meglévő és a javasolt uniós intézkedésekre, éghajlat-politikai célértékekre és az üvegházhatású gázokkal kapcsolatos indikatív költségvetésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy ezek koherensek-e e rendelet célkitűzéseivel és az Uniónak a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetközi kötelezettségeivel;

| c) | hozzájárulás a független tudományos ismeretek cseréjéhez a kibocsátáscsökkentéshez és elnyelésnöveléshez hozzájáruló modellezés, nyomon követés, ígéretes kutatás és innováció terén; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás a független tudományos ismeretek cseréjéhez a kibocsátáscsökkentéshez és elnyelésnöveléshez hozzájáruló modellezés, nyomon követés, ígéretes kutatás és innováció terén;

| d) | az uniós éghajlat-politikai célértékek sikeres eléréséhez szükséges intézkedések és lehetőségek azonosítása; |
| --- | --- |

d)

az uniós éghajlat-politikai célértékek sikeres eléréséhez szükséges intézkedések és lehetőségek azonosítása;

| e) | az éghajlatváltozás és annak hatásainak tudatosítása, valamint az Unión belüli tudományos szervek közötti párbeszéd és együttműködés ösztönzése, kiegészítve a folyamatban lévő tevékenységeket és erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

e)

az éghajlatváltozás és annak hatásainak tudatosítása, valamint az Unión belüli tudományos szervek közötti párbeszéd és együttműködés ösztönzése, kiegészítve a folyamatban lévő tevékenységeket és erőfeszítéseket.

(3)   A tanácsadó testület a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékok, többek között az IPCC, az IPBES és más nemzetközi szervek legutóbbi jelentéseinek iránymutatása alapján végzi munkáját. Teljes mértékben átlátható eljárást követ, jelentéseit pedig nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. Amennyiben rendelkezésre áll, figyelembe veheti a (4) bekezdésben említett nemzeti éghajlat-politikai tanácsadó szervek munkáját.

(4)   A tudomány éghajlat-politika terén betöltött szerepének megerősítésével összefüggésben minden egyes tagállam felkérést kap egy olyan nemzeti éghajlat-politikai tanácsadó szerv létrehozására, amely tudományos szaktanácsadást nyújt az éghajlat-politika témájában az érintett nemzeti hatóságoknak az adott tagállam előírásainak megfelelően. Amennyiben valamely tagállam úgy határoz, hogy létrehoz ilyen tanácsadó szervet, arról tájékoztatja az EEA-t.

4. cikk

Köztes uniós éghajlat-politikai célértékek

(1)   A 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés elérése érdekében a kötelező, 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték az Unión belüli nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak – tehát az elnyelések levonása utáni kibocsátásnak – az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal való csökkentése 2030-ig.

Az első albekezdésben említett célérték végrehajtása során az érintett uniós intézmények és a tagállamok prioritásként kezelik a gyors és kiszámítható kibocsátáscsökkentést, és ugyanakkor fokozzák a természetes nyelőnkénti eltávolítást.

Annak biztosítása érdekében, hogy 2030-ig elegendő kibocsátás-csökkentési erőfeszítés megvalósítására sor kerüljön, e rendelet alkalmazásában, valamint az uniós jogszabályok (2) bekezdésben említett felülvizsgálatának sérelme nélkül, a nettó elnyelésnek a 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékhez való hozzájárulását 225 millió tonna szén-dioxid-egyenértékre kell korlátozni. Az Unió szénelnyelésének a 2050-ig teljesítendő klímasemlegességi célkitűzés elérésével összhangban történő fokozása érdekében az Unió arra törekszik, hogy 2030-ban nagyobb nettó szénelnyelési mértéket érjen el.

(2)   A Bizottság 2021. június 30-ig felülvizsgálja a vonatkozó uniós jogszabályokat annak érdekében, hogy lehetővé tegye az e cikk (1) bekezdésében meghatározott célérték és a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés elérését, valamint mérlegeli a szükséges intézkedések meghozatalát, többek között jogalkotási javaslatoknak a Szerződésekkel összhangban történő elfogadását.

Az első albekezdésben említett felülvizsgálat és a jövőbeli felülvizsgálatok keretében a Bizottság különösen azt értékeli, hogy az uniós jog alapján rendelkezésre állnak-e megfelelő eszközök és ösztönzők a szükséges beruházások mozgósításához, és szükség esetén intézkedéseket javasol.

A Bizottság a jogalkotási javaslatai elfogadását követően nyomon követi a különböző javaslatokhoz kapcsolódó jogalkotási eljárásokat, és jelentést tehet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy – összességükben nézve – e jogalkotási eljárások tervezett kimenetele elérné-e az (1) bekezdésben meghatározott célértéket. Amennyiben a tervezett kimenetel nem vezetne az (1) bekezdésben meghatározott célértékkel összhangban álló eredményekhez, a Bizottság meghozhatja a szükséges intézkedéseket, többek között jogalkotási javaslatokat fogadhat el a Szerződésekkel összhangban.

(3)   Az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés elérése céljából egy 2040-re teljesítendő, Unió-szerte érvényes éghajlat-politikai célértéket kell kitűzni. Ennek érdekében legkésőbb a Párizsi Megállapodás 14. cikkében említett első globális értékelést követő hat hónapon belül – adott esetben az e rendelet 6. és 7. cikkében említett értékelések következtetéseinek és a globális értékelés eredményeinek figyelembevételével – a Bizottság részletes hatásvizsgálaton alapuló jogalkotási javaslatot nyújt be e rendelet módosítására annak érdekében, hogy az magában foglalja a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértéket.

(4)   A Bizottság a (3) bekezdésben említett, a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékre irányuló jogalkotási javaslatának kidolgozása során külön jelentésben közzéteszi az Unió üvegházhatású gázokkal kapcsolatos, a 2030 és 2050 közötti időszakra szóló tervezett indikatív költségvetését, amely azon nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátások indikatív teljes mennyiségét jelenti (szén-dioxid-egyenértékben kifejezve, külön adatokat szolgáltatva a kibocsátásról és az elnyelésről), amelyek kibocsátására várhatóan az említett időszakban sor kerül anélkül, hogy veszélybe kerülnének az Unió Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásai. Az Unió üvegházhatású gázokkal kapcsolatos, tervezett indikatív költségvetésének a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteken kell alapulnia, figyelembe kell vennie a tanácsadó testület tanácsát, valamint – amennyiben elfogadásra kerülnek – a 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték végrehajtására irányuló releváns uniós jogszabályokat. A Bizottságnak közzé kell tennie az Unió üvegházhatású gázokkal kapcsolatos, tervezett indikatív költségvetése alapjául szolgáló módszertant is.

(5)   A 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékre irányuló, (3) bekezdés szerinti javaslat benyújtása során a Bizottság a következőket mérlegeli:

| a) | a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékok, többek között az IPCC és a tanácsadó testület legutóbbi jelentései; |
| --- | --- |

a)

a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékok, többek között az IPCC és a tanácsadó testület legutóbbi jelentései;

| b) | a társadalmi, gazdasági és környezeti hatások, ideértve a fellépés hiányának költségeit is; |
| --- | --- |

b)

a társadalmi, gazdasági és környezeti hatások, ideértve a fellépés hiányának költségeit is;

| c) | a mindenki számára igazságos és társadalmilag méltányos átmenet biztosításának szükségessége; |
| --- | --- |

c)

a mindenki számára igazságos és társadalmilag méltányos átmenet biztosításának szükségessége;

| d) | költséghatékonyság és gazdasági hatékonyság; |
| --- | --- |

d)

költséghatékonyság és gazdasági hatékonyság;

| e) | az Unió gazdaságának, különösen a kibocsátásáthelyezésnek leginkább kitett kis- és középvállalkozások, valamint ágazatok versenyképessége; |
| --- | --- |

e)

az Unió gazdaságának, különösen a kibocsátásáthelyezésnek leginkább kitett kis- és középvállalkozások, valamint ágazatok versenyképessége;

| f) | a rendelkezésre álló legjobb költséghatékony, biztonságos és méretezhető technológiák; |
| --- | --- |

f)

a rendelkezésre álló legjobb költséghatékony, biztonságos és méretezhető technológiák;

| g) | az energiahatékonyság és az energiahatékonyság elsődlegességének elve, az energia megfizethetősége és az ellátásbiztonság; |
| --- | --- |

g)

az energiahatékonyság és az energiahatékonyság elsődlegességének elve, az energia megfizethetősége és az ellátásbiztonság;

| h) | méltányosság és szolidaritás a tagállamok között és azokon belül; |
| --- | --- |

h)

méltányosság és szolidaritás a tagállamok között és azokon belül;

| i) | az idővel bekövetkező környezeti hatékonyság és előrehaladás biztosításának szükségessége; |
| --- | --- |

i)

az idővel bekövetkező környezeti hatékonyság és előrehaladás biztosításának szükségessége;

| j) | a természetes nyelők hosszú távú fenntartásának, kezelésének és bővítésének szükségessége, valamint a biológiai sokféleség védelme és helyreállítása; |
| --- | --- |

j)

a természetes nyelők hosszú távú fenntartásának, kezelésének és bővítésének szükségessége, valamint a biológiai sokféleség védelme és helyreállítása;

| k) | beruházási igények és lehetőségek; |
| --- | --- |

k)

beruházási igények és lehetőségek;

| l) | a nemzetközi fejlemények és a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzéseinek és a UNFCCC végső célkitűzésének elérése érdekében tett erőfeszítések; |
| --- | --- |

l)

a nemzetközi fejlemények és a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzéseinek és a UNFCCC végső célkitűzésének elérése érdekében tett erőfeszítések;

| m) | az Unió (4) bekezdésben említett, üvegházhatású gázokkal kapcsolatos, a 2030 és 2050 közötti időszakra szóló tervezett indikatív költségvetéséről rendelkezésre álló információk. |
| --- | --- |

m)

az Unió (4) bekezdésben említett, üvegházhatású gázokkal kapcsolatos, a 2030 és 2050 közötti időszakra szóló tervezett indikatív költségvetéséről rendelkezésre álló információk.

(6)   A Párizsi Megállapodás 14. cikkében említett második globális értékelést követő hat hónapon belül a Bizottság e rendelet 11. cikkével összhangban javasolhatja a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célérték felülvizsgálatát.

(7)   E cikk rendelkezéseit felül kell vizsgálni a nemzetközi fejlemények és a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzéseinek elérése érdekében tett erőfeszítések fényében, tekintettel többek között a nemzeti szinten meghatározott hozzájárulásokra vonatkozó közös időkeretekről szóló nemzetközi megbeszélések eredményeire.

5. cikk

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

(1)   Az érintett uniós intézmények és a tagállamok a Párizsi Megállapodás 7. cikkével összhangban biztosítják a folyamatos előrehaladást az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése és az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság csökkentése terén.

(2)   A Bizottság a Párizsi Megállapodásban foglaltakkal összhangban álló uniós stratégiát fogad el az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról, és azt az e rendelet 6. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott felülvizsgálattal összefüggésben rendszeresen felülvizsgálja.

(3)   Az érintett uniós intézmények és a tagállamok azt is biztosítják, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló szakpolitikák az Unióban és a tagállamokban koherensek legyenek, kölcsönösen támogassák egymást, járulékos előnyökkel járjanak az ágazati politikák számára, valamint törekedjenek arra, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjait következetes módon megfelelőbben építsék be valamennyi szakpolitikai területbe, többek között – adott esetben – a releváns társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi politikákba és fellépésekbe, valamint az Unió külső tevékenységébe. Az érintett uniós intézmények és a tagállamok különösen a legkiszolgáltatottabb és leginkább érintett lakosságra és ágazatokra összpontosítanak, valamint a civil társadalommal konzultálva azonosítják az e tekintetben fennálló hiányosságokat.

(4)   A tagállamok nemzeti alkalmazkodási stratégiákat és terveket fogadnak el és hajtanak végre, figyelembe véve az e cikk (2) bekezdése szerinti, éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiát, valamint megbízható éghajlatváltozási és sebezhetőségi elemzések, előrehaladási értékelések és mutatók alapján, a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokra támaszkodva. Nemzeti alkalmazkodási stratégiáikban a tagállamok figyelembe veszik az érintett ágazatok – többek között a mezőgazdaság –, valamint a vízellátási és élelmezési rendszerek, továbbá az élelmezésbiztonság különösen kiszolgáltatott helyzetét, valamint előmozdítják a természetalapú megoldásokat és az ökoszisztéma-alapú alkalmazkodást. A tagállamok rendszeresen naprakésszé teszik a stratégiákat, és a naprakésszé tett kapcsolódó információkat szerepeltetik az (EU) 2018/1999 rendelet 19. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtandó jelentésekben.

(5)   A Bizottság 2022. július 30-ig iránymutatásokat fogad el, amelyek meghatározzák a jelentős fizikai éghajlati kockázatoknak a projektek és projektekre irányuló programok tervezése, kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése során történő azonosítására, osztályozására és prudenciális kezelésére vonatkozó közös elveket és gyakorlatokat.

6. cikk

Az uniós előrehaladás és intézkedések értékelése

(1)   A Bizottság 2023. szeptember 30-ig és azt követően ötévente értékeli az (EU) 2018/1999 rendelet 29. cikkének (5) bekezdésében előírt értékeléssel együtt:

| a) | az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés elérése irányába a tagállamok által közösen tett előrelépést; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés elérése irányába a tagállamok által közösen tett előrelépést;

| b) | az e rendelet 5. cikkében említett alkalmazkodás terén a tagállamok által közösen elért előrehaladást. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet 5. cikkében említett alkalmazkodás terén a tagállamok által közösen elért előrehaladást.

A Bizottság az említett értékelés következtetéseit az energiaunió helyzetéről szóló, az (EU) 2018/1999 rendelet 35. cikkének megfelelően az adott naptári évben elkészített jelentéssel együtt benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(2)   A Bizottság 2023. szeptember 30-ig és azt követően ötévente felülvizsgálja:

| a) | az uniós intézkedéseknek a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel való összhangját; |
| --- | --- |

a)

az uniós intézkedéseknek a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel való összhangját;

| b) | az uniós intézkedéseknek az 5. cikkben említett alkalmazkodás terén elért előrehaladás biztosításával való összhangját. |
| --- | --- |

b)

az uniós intézkedéseknek az 5. cikkben említett alkalmazkodás terén elért előrehaladás biztosításával való összhangját.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az uniós intézkedések nem állnak összhangban a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel vagy az 5. cikkben említett, az alkalmazkodás terén elérendő előrehaladás biztosításával, vagy hogy az említett klímasemlegességi célkitűzés elérése vagy az 5. cikkben említett, az alkalmazkodás terén elért előrehaladás nem kielégítő, akkor a Szerződésekkel összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket.

(4)   A Bizottság még az elfogadás előtt értékeli valamennyi intézkedéstervezet vagy jogalkotási javaslat, köztük a költségvetési javaslatok összhangját a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel, valamint a 2030-ra és 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértékkel, és ezt az értékelést belefoglalja az intézkedéseket vagy javaslatokat kísérő bármely hatásvizsgálatba, eredményét pedig az elfogadáskor nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. A Bizottság azt is értékeli, hogy ezen intézkedéstervezetek vagy jogalkotási javaslatok – köztük a költségvetési javaslatok – összhangban állnak-e az 5. cikkben említett, az alkalmazkodás terén elérendő előrehaladás biztosításával. Intézkedéstervezeteinek és jogalkotási javaslatainak kidolgozásakor a Bizottság törekszik arra, hogy azokat e rendelet célkitűzéseivel összehangolja. Amennyiben erre nem kerül sor, a Bizottság az e bekezdésben említett, az összhangra vonatkozó értékelés keretében beszámol annak okairól.

7. cikk

A nemzeti intézkedések értékelése

(1)   A Bizottság 2023. szeptember 30-ig és azt követően ötévente értékeli:

| a) | az (EU) 2018/1999 rendelet szerint benyújtott integrált nemzeti energia- és klímatervek, hosszú távú nemzeti stratégiák és kétévenkénti eredményjelentések alapján az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés elérése szempontjából relevánsként azonosított nemzeti intézkedések összhangját az említett célkitűzéssel; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2018/1999 rendelet szerint benyújtott integrált nemzeti energia- és klímatervek, hosszú távú nemzeti stratégiák és kétévenkénti eredményjelentések alapján az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés elérése szempontjából relevánsként azonosított nemzeti intézkedések összhangját az említett célkitűzéssel;

| b) | az érintett nemzeti intézkedések összhangját az 5. cikkben említett, az alkalmazkodás terén elérendő előrehaladás biztosításával, figyelembe véve az 5. cikk (4) bekezdésében említett nemzeti alkalmazkodási stratégiákat. |
| --- | --- |

b)

az érintett nemzeti intézkedések összhangját az 5. cikkben említett, az alkalmazkodás terén elérendő előrehaladás biztosításával, figyelembe véve az 5. cikk (4) bekezdésében említett nemzeti alkalmazkodási stratégiákat.

A Bizottság az említett értékelés következtetéseit az energiaunió helyzetéről szóló, az (EU) 2018/1999 rendelet 35. cikkének megfelelően az adott naptári évben elkészített jelentéssel együtt benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(2)   Amennyiben a Bizottság a 6. cikk (1) bekezdése szerint értékelt, közösen elért előrehaladás kellő figyelembevételével arra a következtetésre jut, hogy valamely tagállam intézkedései nem állnak összhangban a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel vagy az 5. cikkben említett, az alkalmazkodás terén elérendő előrehaladás biztosításával, akkor ajánlásokat adhat ki az érintett tagállamnak. A Bizottság ezen ajánlásokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

(3)   Amennyiben a (2) bekezdésnek megfelelően ajánlások kiadására kerül sor, a következő elvek alkalmazandók:

| a) | az érintett tagállam az ajánlások kézhezvételét követő hat hónapon belül értesíti a Bizottságot arról, hogy milyen módon kívánja kellő mértékben figyelembe venni az ajánlásokat a tagállamok közötti, valamint az Unió és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam az ajánlások kézhezvételét követő hat hónapon belül értesíti a Bizottságot arról, hogy milyen módon kívánja kellő mértékben figyelembe venni az ajánlásokat a tagállamok közötti, valamint az Unió és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében;

| b) | az e bekezdés a) pontjában említett értesítés benyújtását követően az érintett tagállam az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerint, az ajánlások kiadásának évét követő évben benyújtott soron következő integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésében meghatározza, milyen módon vette kellő mértékben figyelembe az ajánlásokat; ha az érintett tagállam úgy dönt, hogy nem foglalkozik az ajánlásokkal vagy azok jelentős részével, azt a Bizottság felé meg kell indokolnia; |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontjában említett értesítés benyújtását követően az érintett tagállam az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerint, az ajánlások kiadásának évét követő évben benyújtott soron következő integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésében meghatározza, milyen módon vette kellő mértékben figyelembe az ajánlásokat; ha az érintett tagállam úgy dönt, hogy nem foglalkozik az ajánlásokkal vagy azok jelentős részével, azt a Bizottság felé meg kell indokolnia;

| c) | az ajánlásoknak ki kell egészíteniük az európai szemeszterrel összefüggésben kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

c)

az ajánlásoknak ki kell egészíteniük az európai szemeszterrel összefüggésben kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

8. cikk

A bizottsági értékelésre vonatkozó közös rendelkezések

(1)   A Bizottság a 6. és a 7. cikkben említett első és második értékelését olyan indikatív, lineáris teljesítési pálya alapján készíti, amely kijelöli az uniós szintű nettókibocsátás-csökkentéshez vezető utat, és összeköti a 4. cikk (1) bekezdésében említett, 2030-ra teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértéket, a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértéket – azok elfogadását követően –, valamint a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzést.

(2)   Az (1) bekezdésben említett első és második értékelés után a Bizottság minden ezt követő értékelését olyan indikatív, lineáris teljesítési pálya alapján készíti, amely összeköti a 2040-re teljesítendő uniós éghajlat-politikai célértéket – annak elfogadását követően – és a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzést.

(3)   A 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzeti intézkedéseken kívül a Bizottság a 6. és a 7. cikkben említett értékeléseit legalább a következőkre alapozza:

| a) | az (EU) 2018/1999 rendelet szerint benyújtott és bejelentett információk; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2018/1999 rendelet szerint benyújtott és bejelentett információk;

| b) | az EEA, a tanácsadó testület és a Bizottság Közös Kutatóközpontjának jelentései; |
| --- | --- |

b)

az EEA, a tanácsadó testület és a Bizottság Közös Kutatóközpontjának jelentései;

| c) | európai és globális statisztikák és adatok, beleértve a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési programból származó statisztikákat és adatokat, a kedvezőtlen éghajlati hatásokból eredő, jelentett és előrejelzett veszteségekre vonatkozó adatokat, valamint a fellépés hiányának vagy a késedelmes fellépésnek a becsült költségeit is, amennyiben rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

c)

európai és globális statisztikák és adatok, beleértve a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési programból származó statisztikákat és adatokat, a kedvezőtlen éghajlati hatásokból eredő, jelentett és előrejelzett veszteségekre vonatkozó adatokat, valamint a fellépés hiányának vagy a késedelmes fellépésnek a becsült költségeit is, amennyiben rendelkezésre állnak;

| d) | a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékok, beleértve az IPCC, az IPBES, valamint más nemzetközi szervek legutóbbi jelentéseit is; valamint |
| --- | --- |

d)

a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékok, beleértve az IPCC, az IPBES, valamint más nemzetközi szervek legutóbbi jelentéseit is; valamint

| e) | a környezeti szempontból fenntartható uniós vagy tagállami beruházásokkal, többek között – amennyiben rendelkezésre állnak – az (EU) 2020/852 rendelettel összhangban álló beruházásokkal kapcsolatos további információk. |
| --- | --- |

e)

a környezeti szempontból fenntartható uniós vagy tagállami beruházásokkal, többek között – amennyiben rendelkezésre állnak – az (EU) 2020/852 rendelettel összhangban álló beruházásokkal kapcsolatos további információk.

(4)   Az EEA éves munkaprogramjával összhangban segíti a Bizottságot a 6. és a 7. cikkben említett értékelések elkészítésében.

9. cikk

A nyilvánosság részvétele

(1)   A Bizottság a társadalom minden részével együttműködik a klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom megvalósítását célzó igazságos és társadalmilag méltányos átmenet érdekében történő fellépésük lehetővé tétele és előmozdítása céljából. A Bizottság minden szinten – többek között nemzeti, regionális és helyi szinten, valamint a szociális partnerekkel, a tudományos körökkel, az üzleti világgal, a polgárokkal és a civil társadalommal – elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét és az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló intézkedések azonosítását célzó inkluzív és hozzáférhető folyamatot. A Bizottság támaszkodhat az (EU) 2018/1999 rendelet 10. és 11. cikkének megfelelően a nyilvános konzultációkra, valamint a tagállamok által kialakított többszintű éghajlat- és energiapolitikai párbeszédekre is.

(2)   A Bizottság valamennyi megfelelő eszközt – köztük az európai éghajlati paktumot is – felhasznál arra, hogy bevonja a polgárokat, a szociális partnereket és az érdekelt feleket, és előmozdítsa az éghajlatváltozásról és annak társadalmi és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos vonatkozásairól szóló párbeszédet, valamint az ezekre vonatkozó tudományosan megalapozott információk terjesztését.

10. cikk

Ágazati ütemtervek

A Bizottság együttműködik azon unióbeli gazdasági ágazatokkal, amelyek úgy döntenek, hogy önkéntes indikatív ütemterveket készítenek a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés elérése érdekében. A Bizottság nyomon követi ezen ütemtervek kidolgozását. Szerepvállalása kiterjed az uniós szintű párbeszéd elősegítésére és a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti megosztására.

11. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság minden egyes, a Párizsi Megállapodás 14. cikkében említett globális értékelés után hat hónapon belül jelentést nyújt be e rendelet végrehajtásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, valamint benyújtja az e rendelet 6. és 7. cikkében említett értékelések következtetéseit, figyelembe véve:

| a) | a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokat, többek között az IPCC és a tanácsadó testület legutóbbi jelentéseit, |
| --- | --- |

a)

a rendelkezésre álló legjobb és legutóbbi tudományos bizonyítékokat, többek között az IPCC és a tanácsadó testület legutóbbi jelentéseit,

| b) | a nemzetközi fejleményeket, valamint a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzéseinek elérése érdekében tett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi fejleményeket, valamint a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzéseinek elérése érdekében tett erőfeszítéseket.

A Bizottság a jelentéshez adott esetben az e rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatokat is csatolhat.

12. cikk

A 401/2009/EK rendelet módosításai

A 401/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A rendelet szövege a következő cikkel egészül ki:

  „10a. cikk

  (1)   Létrejön az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület (a továbbiakban: tanácsadó testület).


  (2)   A tanácsadó testület 15 vezető tudományos szakértőből áll, akik a releváns tudományágak széles skáláját lefedik. A tanácsadó testület tagjainak meg kell felelniük a (3) bekezdésben meghatározott kritériumoknak. A tanácsadó testület tagjai közül egyazon tagállam állampolgárságával legfeljebb két személy rendelkezhet. A tanácsadó testület tagjainak függetlenségéhez nem férhet kétség.


  (3)   A tanácsadó testület tagjait nyílt, tisztességes és átlátható kiválasztási eljárást követően az igazgatótanács jelöli ki négyéves időtartamra, amely megbízatás egy alkalommal megújítható. A tanácsadó testület tagjainak kiválasztása során az igazgatótanács törekszik a változatos tudományos és ágazati szakértelem meglétének biztosítására, valamint arra, hogy érvényesüljön a nemek közötti és a földrajzi egyensúly. A kiválasztás alapjául szolgáló kritériumok a következők:






  a) | tudományos kiválóság; |
| --- | --- | --- |

1.

A rendelet szövege a következő cikkel egészül ki:

„10a. cikk

(1)   Létrejön az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület (a továbbiakban: tanácsadó testület).

(2)   A tanácsadó testület 15 vezető tudományos szakértőből áll, akik a releváns tudományágak széles skáláját lefedik. A tanácsadó testület tagjainak meg kell felelniük a (3) bekezdésben meghatározott kritériumoknak. A tanácsadó testület tagjai közül egyazon tagállam állampolgárságával legfeljebb két személy rendelkezhet. A tanácsadó testület tagjainak függetlenségéhez nem férhet kétség.

(3)   A tanácsadó testület tagjait nyílt, tisztességes és átlátható kiválasztási eljárást követően az igazgatótanács jelöli ki négyéves időtartamra, amely megbízatás egy alkalommal megújítható. A tanácsadó testület tagjainak kiválasztása során az igazgatótanács törekszik a változatos tudományos és ágazati szakértelem meglétének biztosítására, valamint arra, hogy érvényesüljön a nemek közötti és a földrajzi egyensúly. A kiválasztás alapjául szolgáló kritériumok a következők:

a)

tudományos kiválóság;

| b) | tudományos értékelések elvégzésében és tudományos tanácsadásban szerzett tapasztalat a szakterületeken; |
| --- | --- |

b)

tudományos értékelések elvégzésében és tudományos tanácsadásban szerzett tapasztalat a szakterületeken;

| c) | széles körű szakértelem az éghajlat- és környezetvédelmi tudományok területén vagy más, az Unió éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérése szempontjából releváns tudományterületeken; |
| --- | --- |

c)

széles körű szakértelem az éghajlat- és környezetvédelmi tudományok területén vagy más, az Unió éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérése szempontjából releváns tudományterületeken;

| d) | nemzetközi környezetben, interdiszciplináris területen szerzett szakmai tapasztalat. |
| --- | --- |

d)

nemzetközi környezetben, interdiszciplináris területen szerzett szakmai tapasztalat.

(4)   A tanácsadó testület tagjait személyes minőségükben nevezik ki, és álláspontjaikat a tagállamoktól és az uniós intézményektől teljesen függetlenül alakítják ki. A tanácsadó testület a tagjai közül négyéves időtartamra elnököt választ, valamint elfogadja eljárási szabályzatát.

(5)   A tanácsadó testület feladatai ellátása során függetlenül eljárva kiegészíti az Ügynökség munkáját. A tanácsadó testület független módon elkészíti éves munkaprogramját, és ennek során konzultál az igazgatótanáccsal. A tanácsadó testület elnöke tájékoztatja az igazgatótanácsot és az ügyvezető igazgatót az említett programról és annak végrehajtásáról.”

| 2. | A 11. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   Az Ügynökség költségvetése a tanácsadó testülettel kapcsolatos kiadásokat is tartalmazza.” |
| --- | --- |

2.

A 11. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Az Ügynökség költségvetése a tanácsadó testülettel kapcsolatos kiadásokat is tartalmazza.”

13. cikk

Az (EU) 2018/1999 rendelet módosításai

Az (EU) 2018/1999 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az energiaunió célkitűzéseinek és céljainak, valamint az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hosszú távú, a Párizsi Megállapodással összhangban lévő uniós kötelezettségvállalásoknak, különösen az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzésnek az elérésére, a 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszak tekintetében pedig különösen az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak elérésére szolgáló stratégiák és intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az energiaunió célkitűzéseinek és céljainak, valamint az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hosszú távú, a Párizsi Megállapodással összhangban lévő uniós kötelezettségvállalásoknak, különösen az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzésnek az elérésére, a 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszak tekintetében pedig különösen az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak elérésére szolgáló stratégiák és intézkedések végrehajtása;

*1

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).”
  "

*1

| 2. | A 2. cikk 7. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „7. | »előrejelzések«: az üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásaira és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó előrejelzések, illetve az energiarendszer fejleményei, beleértve a legalább mennyiségi becsléseket is a jelentési évet közvetlenül követő hat olyan egymás utáni évre vonatkozóan, amelyek utolsó számjegye 0 vagy 5;”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk 7. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„7.

»előrejelzések«: az üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásaira és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó előrejelzések, illetve az energiarendszer fejleményei, beleértve a legalább mennyiségi becsléseket is a jelentési évet közvetlenül követő hat olyan egymás utáni évre vonatkozóan, amelyek utolsó számjegye 0 vagy 5;”.

| 3. | A 3. cikk (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | az e bekezdés b) pontjában említett célkitűzések teljesítése érdekében tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése, beleértve azok összhangját az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzéssel, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó, a Párizsi Megállapodás szerinti hosszú távú célkitűzésekkel, valamint az e rendelet 15. cikkében említett hosszú távú stratégiákkal;”. |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f)

az e bekezdés b) pontjában említett célkitűzések teljesítése érdekében tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése, beleértve azok összhangját az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzéssel, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó, a Párizsi Megállapodás szerinti hosszú távú célkitűzésekkel, valamint az e rendelet 15. cikkében említett hosszú távú stratégiákkal;”.

| 4. | A 8. cikk (2) bekezdése az alábbi ponttal egészül ki:






  „e) | a meglévő és a tervezett szakpolitikák és intézkedések milyen módon járulnak hozzá az (EU) 2021/1119 rendelet+ 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk (2) bekezdése az alábbi ponttal egészül ki:

„e)

a meglévő és a tervezett szakpolitikák és intézkedések milyen módon járulnak hozzá az (EU) 2021/1119 rendelet+ 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez.”

+

| 5. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk
  Az éghajlat- és energiapolitikával kapcsolatos többszintű párbeszéd
  Minden tagállam a nemzeti szabályok szerint létrehozza a többszintű éghajlat- és energiapolitikai párbeszédet, amelyben a helyi hatóságok, a civil társadalmi szervezetek, az üzleti közösség, a befektetők és más érdekelt felek, valamint a lakosság is aktívan részt vehetnek és megvitathatják az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés elérését és a különböző előirányzott energia- és éghajlat-politikai forgatókönyveket, a hosszú távúakat is beleértve, és áttekinthetik az elért haladást, kivéve, ha a tagállam már rendelkezik egy ugyanilyen célt szolgáló struktúrával. Az említett párbeszéd keretében az integrált nemzeti energia- és klímatervek is megvitathatók.” |
| --- | --- |

5.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Az éghajlat- és energiapolitikával kapcsolatos többszintű párbeszéd

Minden tagállam a nemzeti szabályok szerint létrehozza a többszintű éghajlat- és energiapolitikai párbeszédet, amelyben a helyi hatóságok, a civil társadalmi szervezetek, az üzleti közösség, a befektetők és más érdekelt felek, valamint a lakosság is aktívan részt vehetnek és megvitathatják az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés elérését és a különböző előirányzott energia- és éghajlat-politikai forgatókönyveket, a hosszú távúakat is beleértve, és áttekinthetik az elért haladást, kivéve, ha a tagállam már rendelkezik egy ugyanilyen célt szolgáló struktúrával. Az említett párbeszéd keretében az integrált nemzeti energia- és klímatervek is megvitathatók.”

| 6. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   2020. január 1-jéig, majd 2029. január 1-jéig, azt követően pedig tízévente minden tagállam elkészíti és benyújtja a Bizottságnak a 30 éves kitekintéssel rendelkező, valamint az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzéssel összhangban álló hosszú távú stratégiáját. A tagállamoknak szükség esetén e stratégiákat ötévente aktualizálniuk kell.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   2020. január 1-jéig, majd 2029. január 1-jéig, azt követően pedig tízévente minden tagállam elkészíti és benyújtja a Bizottságnak a 30 éves kitekintéssel rendelkező, valamint az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzéssel összhangban álló hosszú távú stratégiáját. A tagállamoknak szükség esetén e stratégiákat ötévente aktualizálniuk kell.”;

| b) | a (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | az üvegházhatásúgáz-kibocsátás hosszú távú csökkentésének és fokozottabb nyelőnkénti eltávolításának a megvalósítása valamennyi ágazatban, összhangban az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzéssel, összefüggésben az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) szerinti ahhoz szükséges kibocsátáscsökkentésekkel és fokozottabb nyelőnkénti eltávolításokkal, hogy az Unió az üvegházhatású gázok kibocsátását költséghatékony módon csökkentse, és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél elérése érdekében fokozza a nyelőnkénti eltávolítást, hogy az üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátása és nyelőnkénti eltávolítása tekintetében az Unión belül egyensúlyt érjen el, továbbá adott esetben ezután negatív kibocsátást érjen el;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

az üvegházhatásúgáz-kibocsátás hosszú távú csökkentésének és fokozottabb nyelőnkénti eltávolításának a megvalósítása valamennyi ágazatban, összhangban az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzéssel, összefüggésben az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) szerinti ahhoz szükséges kibocsátáscsökkentésekkel és fokozottabb nyelőnkénti eltávolításokkal, hogy az Unió az üvegházhatású gázok kibocsátását költséghatékony módon csökkentse, és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél elérése érdekében fokozza a nyelőnkénti eltávolítást, hogy az üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátása és nyelőnkénti eltávolítása tekintetében az Unión belül egyensúlyt érjen el, továbbá adott esetben ezután negatív kibocsátást érjen el;”.

| 7. | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések – többek között az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés –, célok és hozzájárulások elérése felé tett előrelépés, valamint az ezek teljesítéséhez szükséges szakpolitikák és intézkedések finanszírozása és végrehajtása felé tett előrelépés, beleértve a tényleges beruházások áttekintését a beruházásokra vonatkozó eredeti feltételezésekhez képest;” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések – többek között az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés –, célok és hozzájárulások elérése felé tett előrelépés, valamint az ezek teljesítéséhez szükséges szakpolitikák és intézkedések finanszírozása és végrehajtása felé tett előrelépés, beleértve a tényleges beruházások áttekintését a beruházásokra vonatkozó eredeti feltételezésekhez képest;”

| b) | a (4) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A Bizottság a 44. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett Energiaunió-bizottság segítségével végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett információkra vonatkozó struktúra, formátum, technikai részletek és eljárás meghatározása céljából, ideértve – különösen a fosszilis üzemanyagokat érintő – energiatámogatások kivezetésére vonatkozó, a 25. cikk d) pontja szerinti jelentéstétel módszertanát is.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság a 44. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett Energiaunió-bizottság segítségével végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett információkra vonatkozó struktúra, formátum, technikai részletek és eljárás meghatározása céljából, ideértve – különösen a fosszilis üzemanyagokat érintő – energiatámogatások kivezetésére vonatkozó, a 25. cikk d) pontja szerinti jelentéstétel módszertanát is.”

| 8. | A 29. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az egyes tagállamok célkitűzéseinek – többek között az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés –, céljainak és hozzájárulásainak teljesítése, valamint az integrált nemzeti energia- és klímaterveikben meghatározott szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén elért haladás;”. |
| --- | --- | --- |

8.

A 29. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az egyes tagállamok célkitűzéseinek – többek között az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés –, céljainak és hozzájárulásainak teljesítése, valamint az integrált nemzeti energia- és klímaterveikben meghatározott szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén elért haladás;”.

| 9. | A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „45. cikk
  Felülvizsgálat
  A Bizottság a Párizsi Megállapodás 14. cikke szerinti minden globális értékelést követő hat hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről, az energiaunió irányításához való hozzájárulásáról, a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljaihoz való hozzájárulásáról, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai célok és az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikke (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés elérése felé tett előrehaladásról, az energiaunió további célkitűzéseiről és arról, hogy az e rendeletben meghatározott tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési rendelkezések megfelelnek-e az egyéb uniós jognak vagy a UNFCCC-hez és a Párizsi Megállapodáshoz kapcsolódó határozatoknak. A Bizottság adott esetben a jelentéshez jogalkotási javaslatokat csatolhat.” |
| --- | --- |

9.

A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„45. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság a Párizsi Megállapodás 14. cikke szerinti minden globális értékelést követő hat hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről, az energiaunió irányításához való hozzájárulásáról, a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljaihoz való hozzájárulásáról, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai célok és az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikke (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés elérése felé tett előrehaladásról, az energiaunió további célkitűzéseiről és arról, hogy az e rendeletben meghatározott tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési rendelkezések megfelelnek-e az egyéb uniós jognak vagy a UNFCCC-hez és a Párizsi Megállapodáshoz kapcsolódó határozatoknak. A Bizottság adott esetben a jelentéshez jogalkotási javaslatokat csatolhat.”

| 10. | Az I. melléklet 1. része a következőképpen módosul:






  a) | az A. szakasz 3.1.1. pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | Az e szakasz 2.1.1. pontjában említett, az (EU) 2018/842 rendelet alapján meghatározott cél elérését célzó szakpolitikák és intézkedések, valamint az (EU) 2018/841 rendeletnek való megfelelést célzó szakpolitikák és intézkedések, amelyek az eltávolítás fokozása érdekében felölelik az összes fontos kibocsátó ágazatot, szem előtt tartva az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzést”; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Az I. melléklet 1. része a következőképpen módosul:

a)

az A. szakasz 3.1.1. pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

Az e szakasz 2.1.1. pontjában említett, az (EU) 2018/842 rendelet alapján meghatározott cél elérését célzó szakpolitikák és intézkedések, valamint az (EU) 2018/841 rendeletnek való megfelelést célzó szakpolitikák és intézkedések, amelyek az eltávolítás fokozása érdekében felölelik az összes fontos kibocsátó ágazatot, szem előtt tartva az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzést”;

| b) | a B. szakasz az alábbi ponttal egészül ki:






  „5.5. | A tervezett szakpolitikák és intézkedések hozzájárulása az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez”. |
| --- | --- | --- |

b)

a B. szakasz az alábbi ponttal egészül ki:

„5.5.

A tervezett szakpolitikák és intézkedések hozzájárulása az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez”.

| 11. | A VI. melléklet c) pontjának viii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „viii. | a szakpolitika vagy intézkedés által az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez, valamint az e rendelet 15. cikkében említett hosszú távú stratégia megvalósításához nyújtott hozzájárulás értékelése;”. |
| --- | --- | --- |

11.

A VI. melléklet c) pontjának viii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„viii.

a szakpolitika vagy intézkedés által az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez, valamint az e rendelet 15. cikkében említett hosszú távú stratégia megvalósításához nyújtott hozzájárulás értékelése;”.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 30-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

J. P. MATOS FERNANDES

---

(1)  
  HL C 364., 2020.10.28., 143. o. és HL C 10., 2021.1.11., 69. o.

1

(2)  
  HL C 324., 2020.10.1., 58. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2021. június 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. június 28-i határozata.

3

(4)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve (2010. május 19.) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 401/2009/EK rendelete (2009. április 23.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról (HL L 126., 2009.5.21., 13. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

12

(13)  A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433. I, 2020.12.22., 23. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

14

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1120 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. július 8.)

a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet V. fejezete megállapítja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászatot folytató halászhajók azonosítására szolgáló eljárásokat, valamint az ilyen hajók uniós listájának (a továbbiakban: uniós lista) összeállítására vonatkozó eljárásokat. Az említett rendelet 37. cikke előírja a szóban forgó listán szereplő halászhajók tekintetében meghozandó intézkedések körét. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet V. fejezete megállapítja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászatot folytató halászhajók azonosítására szolgáló eljárásokat, valamint az ilyen hajók uniós listájának (a továbbiakban: uniós lista) összeállítására vonatkozó eljárásokat. Az említett rendelet 37. cikke előírja a szóban forgó listán szereplő halászhajók tekintetében meghozandó intézkedések körét.

| (2) | Az uniós listát a 468/2010/EU bizottsági rendelet (2) állapította meg, majd később a 724/2011/EU (3), az 1234/2012/EU (4), a 672/2013/EU (5), a 137/2014/EU (6), az (EU) 2015/1296 (7), az (EU) 2016/1852 (8), az (EU) 2017/2178 (9), az (EU) 2018/1883 (10) és az (EU) 2020/269 (11) végrehajtási rendelet módosította. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós listát a 468/2010/EU bizottsági rendelet (2) állapította meg, majd később a 724/2011/EU (3), az 1234/2012/EU (4), a 672/2013/EU (5), a 137/2014/EU (6), az (EU) 2015/1296 (7), az (EU) 2016/1852 (8), az (EU) 2017/2178 (9), az (EU) 2018/1883 (10) és az (EU) 2020/269 (11) végrehajtási rendelet módosította.

| (3) | Az 1005/2008/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdése szerint az IUU-hajóknak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott listáin szereplő halászhajókat fel kell venni az uniós listára. |
| --- | --- |

(3)

Az 1005/2008/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdése szerint az IUU-hajóknak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott listáin szereplő halászhajókat fel kell venni az uniós listára.

| (4) | Vonatkozó szabályaival összhangban valamennyi regionális halászati gazdálkodási szervezet megállapítja az IUU-halászhajók listáját, és azt rendszeresen frissíti (12). |
| --- | --- |

(4)

Vonatkozó szabályaival összhangban valamennyi regionális halászati gazdálkodási szervezet megállapítja az IUU-halászhajók listáját, és azt rendszeresen frissíti (12).

| (5) | Az 1005/2008/EK rendelet 30. cikke szerint a Bizottságnak az IUU-halászatban feltételezhetően vagy bizonyítottan részt vevő halászhajók listáinak a regionális halászati gazdálkodási szervezetektől történő kézhezvételét követően naprakésszé kell tennie az uniós listát. Mivel a Bizottság megkapta az új listákat a regionális halászati gazdálkodási szervezetektől, ideje aktualizálni az uniós listát. |
| --- | --- |

(5)

Az 1005/2008/EK rendelet 30. cikke szerint a Bizottságnak az IUU-halászatban feltételezhetően vagy bizonyítottan részt vevő halászhajók listáinak a regionális halászati gazdálkodási szervezetektől történő kézhezvételét követően naprakésszé kell tennie az uniós listát. Mivel a Bizottság megkapta az új listákat a regionális halászati gazdálkodási szervezetektől, ideje aktualizálni az uniós listát.

| (6) | Tekintettel arra, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek listáira való felvétele időpontjától függően egy adott hajó különböző nevek és/vagy lobogók alatt is szerepelhet a listán, az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított különböző neveket és/vagy lobogókat az aktualizált uniós listának is tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel arra, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek listáira való felvétele időpontjától függően egy adott hajó különböző nevek és/vagy lobogók alatt is szerepelhet a listán, az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított különböző neveket és/vagy lobogókat az aktualizált uniós listának is tartalmaznia kell.

| (7) | Az uniós listán jelenleg szereplő „Bellator” hajót (13) a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet („SPRFMO”) törölte a listájáról, összhangban e regionális halászati gazdálkodási szervezet 04-2020 hivatkozási számú védelmi és gazdálkodási intézkedésével. Mivel a határozatot a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezet hozta, az 1005/2008/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételnek megfelelően, az említett hajót ennek megfelelően annak ellenére törölni kell az uniós listáról, hogy azt az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás („SIOFA”), az Indiai-óceáni Tonhalbizottság („IOTC”) és az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság („NEAFC”) által létrehozott listáról még nem törölték. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós listán jelenleg szereplő „Bellator” hajót (13) a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet („SPRFMO”) törölte a listájáról, összhangban e regionális halászati gazdálkodási szervezet 04-2020 hivatkozási számú védelmi és gazdálkodási intézkedésével. Mivel a határozatot a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezet hozta, az 1005/2008/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételnek megfelelően, az említett hajót ennek megfelelően annak ellenére törölni kell az uniós listáról, hogy azt az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás („SIOFA”), az Indiai-óceáni Tonhalbizottság („IOTC”) és az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság („NEAFC”) által létrehozott listáról még nem törölték.

| (8) | Az uniós listán jelenleg szereplő „Uthaiwan/Wisdom Sea reefer” hajót (14) az Indiai-óceáni Tonhalbizottság („IOTC”) törölte a listájáról, összhangban e regionális halászati gazdálkodási szervezet 18/03 határozatával. Mivel a határozatot a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezet hozta, az 1005/2008/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételnek megfelelően, az említett hajót ennek megfelelően annak ellenére törölni kell az uniós listáról, hogy azt az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás („SIOFA”) által létrehozott listáról még nem törölték. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós listán jelenleg szereplő „Uthaiwan/Wisdom Sea reefer” hajót (14) az Indiai-óceáni Tonhalbizottság („IOTC”) törölte a listájáról, összhangban e regionális halászati gazdálkodási szervezet 18/03 határozatával. Mivel a határozatot a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezet hozta, az 1005/2008/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételnek megfelelően, az említett hajót ennek megfelelően annak ellenére törölni kell az uniós listáról, hogy azt az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás („SIOFA”) által létrehozott listáról még nem törölték.

| (9) | A „Nefelin” elnevezésű hajót (15) a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság („GFCM”) regionális halászati gazdálkodási szervezet – a GFCM/33/209/8. sz. ajánlással összhangban – törölte a listájáról. A szóban forgó hajót ezért annak ellenére nem kell felvenni az uniós listára, hogy az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság („ICCAT”) és az Indiai-óceáni Tonhalbizottság („IOTC”) még nem törölte a listájáról. |
| --- | --- |

(9)

A „Nefelin” elnevezésű hajót (15) a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság („GFCM”) regionális halászati gazdálkodási szervezet – a GFCM/33/209/8. sz. ajánlással összhangban – törölte a listájáról. A szóban forgó hajót ezért annak ellenére nem kell felvenni az uniós listára, hogy az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság („ICCAT”) és az Indiai-óceáni Tonhalbizottság („IOTC”) még nem törölte a listájáról.

| (10) | A (9) preambulumbekezdésben említett hajót nem vették fel az (EU) 2018/1883 végrehajtási rendelettel módosított uniós listára, mivel a Bizottság a szóban forgó rendelet elfogadását követően kapta meg az IUU-halászatban feltételezhetően vagy bizonyítottan részt vevő halászhajóknak a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezet által elfogadott listáját. |
| --- | --- |

(10)

A (9) preambulumbekezdésben említett hajót nem vették fel az (EU) 2018/1883 végrehajtási rendelettel módosított uniós listára, mivel a Bizottság a szóban forgó rendelet elfogadását követően kapta meg az IUU-halászatban feltételezhetően vagy bizonyítottan részt vevő halászhajóknak a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezet által elfogadott listáját.

| (11) | A 468/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 468/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 468/2010/EU rendelet mellékletének B. része helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 468/2010/EU rendelete (2010. május 28.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról (HL L 131., 2010.5.29., 22. o.).

2

(3)  A Bizottság 724/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 25.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 194., 2011.7.26., 14. o.).

3

(4)  A Bizottság 1234/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 19.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 350., 2012.12.20., 38. o.).

4

(5)  A Bizottság 672/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 15.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 193., 2013.7.16., 6. o.).

5

(6)  A Bizottság 137/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. február 12.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 43., 2014.2.13., 47. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2015/1296 végrehajtási rendelete (2015. július 28.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 199., 2015.7.29., 12. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2016/1852 végrehajtási rendelete (2016. október 19.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 284., 2016.10.20., 5. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2017/2178 végrehajtási rendelete (2017. november 22.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 307., 2017.11.23., 14. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2018/1883 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 308., 2018.12.4., 30. o.).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2020/269 végrehajtási rendelete (2020. február 26.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 56., 2020.2.27., 7. o.).

11

(12)  A legutóbbi frissítések: CCAMLR: a szervezet 2020. október 27. és 30. között tartott 39. éves ülésén elfogadott, a nem szerződő felek IUU-hajóit és a szerződő felek IUU-hajóit tartalmazó lista; CCSBT: a bizottság 2020. október 12. és 16. között tartott 27. éves ülésén elfogadott és 2021. március 25-én aktualizált IUU-lista; GFCM: a GFCM 2019. november 4. és 8. között tartott 43. ülésszakán elfogadott IUU-lista; IATTC: az IATTC 2020. december 4-i 95. ülésén elfogadott IATTC IUU-lista; ICCAT: az ICCAT 22. rendkívüli ülése helyett a 2020. évi megbeszélések során elfogadott 2020. évi IUU-lista; IOTC: az IOTC 2020. november 2. és 6. között tartott 24. ülésén elfogadott és 2021. február 26-án aktualizált IOTC IUU-lista; NAFO: a NAFO 2020. szeptember 21. és 25. között tartott 42. éves ülésén elfogadott NAFO IUU-lista; NEAFC: a NEAFC 2020. november 10. és 13. között tartott 39. éves ülésén elfogadott, az IUU-hajókat tartalmazó B lista, amelyet 2021 márciusában aktualizáltak; NPFC: a bizottság 2019. július 16. és 18. között tartott 5. ülésén elfogadott NPFC IUU-lista; SEAFO: a bizottság 2019. november 25. és 28. között tartott 16. éves ülésén elfogadott 2020. évi SEAFO IUU-lista; SIOFA: a felek 2020. november 17. és 20. között tartott 7. ülésén elfogadott SIOFA IUU-lista; SPRFMO: a bizottság 2021. január 26. és 2021. február 5. között tartott 9. ülésén elfogadott 2021. évi IUU-lista; WCPFC: a bizottság 2020. december 7. és december 15. között tartott 17. rendes ülésén elfogadott 2020. évi WCPFC IUU-lista.

12

(13)  A hajó IMO-azonosító száma: 9179359.

13

(14)  A hajó IMO-azonosító száma: 7637527.

14

(15)  A hajó IMO-azonosító száma: 7645237.

15

---

MELLÉKLET

| IMO  (1) hajóazonosító szám / RFMO-hivatkozás | Hajó neve  (2) | Lobogó szerinti állam vagy annak felségterülete  (2) | Listára felvevő RFMO  (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 417000878 | ABISHAK PUTHA 3 | Ismeretlen | CCSBT, SIOFA |
| 20150046 [ICCAT]/1 [IOTC] | ABUNDANT 1 (korábbi neve az ICCAT szerint: YI HONG 6; korábbi neve a CCSBT és az IOTC szerint: YI HONG 06) | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20150042 [ICCAT]/2 [IOTC] | ABUNDANT 12 (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint: YI HONG 106) | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20150044 [ICCAT]/3 [IOTC] | ABUNDANT 3 (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint: YI HONG 16) | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20170013 [ICCAT]/4[IOTC] | ABUNDANT 6 (korábbi neve a CCSBT, az ICCATés az IOTC szerint: YI HONG 86) | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20150043 [ICCAT]/5 [IOTC] | ABUNDANT 9 (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint: YI HONG 116) | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20060010 [ICCAT]/6[IOTC] | ACROS No. 2 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060009 [ICCAT]/7[IOTC] | ACROS No. 3 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20180003 [ICCAT]/108 [IOTC]/K22/IS/2019[CCSBT] | AL WESAM 5 [az ICCAT, a NEAFC és a SIOFA szerint], PROGRESO [a CCSBT és az IOTC szerint] (korábbi nevei a CCSBT és az IOTC szerint: AL WESAM 5, CHAINAVEE 54; korábbi neve az ICCAT, a NEAFC és a SIOFA szerint: CHAINAVEE 54) | Kamerun [a CCSBT és az IOTC szerint], ismeretlen [az ICCAT, a NEAFC és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti, Thaiföld) | CCSBT , ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8[IOTC] | AL'AMIR MUHAMMAD | Egyiptom | GFCM, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7306570/9[IOTC]/20200001[ICCAT] | ALBORAN II (korábbi neve a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC és a SEAFO szerint: WHITE ENTERPRISE) | Ismeretlen [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók a GFCM, az IOTC, a NAFO, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Panama, Saint Kitts és Nevis; legutóbbi ismert lobogó az ICCAT szerint: Panama) | GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, NAFO, SEAFO, SIOFA |
| 7036345/20190003 [ICCAT]/10[IOTC] | AMORINN (korábbi nevei: ICEBERG II, LOME, NOEMI) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Togo, Belize) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150001 [ICCAT]/11[IOTC] | ANEKA 228 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150002 [ICCAT]/12[IOTC] | ANEKA 228; KM. | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7236634/20190004 [ICCAT]/13[IOTC] | ANTONY (korábbi nevei: URGORA, ATLANTIC OJI MARU No. 33, OJI MARU No. 33) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Indonézia, Belize, Panama, Honduras, Venezuela; legutóbbi ismert lobogók az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Venezuela, Honduras, Panama, Belize, Indonézia) | CCAMLR, CCSBT ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 7322897/20150024 [ICCAT]/14 [IOTC] | ASIAN WARRIOR (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: KUNLUN, TAISHAN, CHANG BAI, HONGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA; korábbi neve az IOTC szerint: DORITA) | Saint Vincent és Grenadine-szigetek [a CCAMLR, a GFCM, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint], Egyenlítői-Guinea [a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Indonézia, Tanzánia, Észak-Korea (KNDK), Panama, Sierra Leone, Észak-Korea (KNDK), Egyenlítői-Guinea, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Uruguay; legutóbbi ismert lobogó az ICCAT szerint: Saint Vincent és Grenadine-szigetek; legutóbbi ismert lobogók a SEAFO és a SIOFA szerint: Indonézia, Tanzánia, Észak-Korea (KNDK), Panama, Sierra Leone, Egyenlítői-Guinea, Uruguay) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 9042001/20150047 [ICCAT]/15 [IOTC] | ATLANTIC WIND (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: ZEMOUR 2, LUAMPA, YONGDING, JIANGFENG, CHENGDU, SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No. 88, CARRAN; korábbi neve az IOTC szerint: CARRAN) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Tanzánia, Egyenlítői-Guinea, Indonézia, Tanzánia, Kambodzsa, Panama, Sierra Leone, Észak-Korea (KNDK), Togo, Koreai Köztársaság, Uruguay; legutóbbi ismert lobogó az IOTC szerint: Egyenlítői-Guinea; legutóbbi ismert lobogók a SEAFO és a SIOFA szerint: Tanzánia, Egyenlítői-Guinea, Indonézia, Kambodzsa, Panama, Sierra Leone, Észak-Korea (KNDK), Togo, Uruguay) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 9037537/20190005 [ICCAT]/16[IOTC] | BAROON (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, a NEAFC és a SEAFO szerint: LANA, ZEUS, TRITON I; korábbi nevei az IOTC szerint: LANA, ZEUS, TRITON-1) | Tanzánia (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Nigéria, Mongólia, Togo, Sierra Leone; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Mongólia, Nigéria, Sierra Leone, Togo) | CCSBT, CCAMLR, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT]/18[IOTC] | BHASKARA No. 10 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Indonézia) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT]/19[IOTC] | BHASKARA No. 9 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Indonézia) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060001 [ICCAT]/20[IOTC] | BIGEYE | Ismeretlen | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20040005 [ICCAT]/21[IOTC] | BRAVO | Ismeretlen | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT]/22[IOTC] | CAMELOT | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 6622642/20190006 [ICCAT]/23[IOTC] | CHALLENGE (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, a NEAFC és a SEAFO szerint: PERSEVERANCE, MILA; korábbi nevei az IOTC szerint: MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Egyenlítői-Guinea, Egyesült Királyság; legutóbbi ismert lobogók az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Panama, Egyenlítői-Guinea, Egyesült Királyság) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150003 [ICCAT]/20 [IOTC]/24[IOTC] | CHI TONG | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7825215/125 [IATTC]/20110014 [ICCAT]/25[IOTC]/280020064[CCSBT/IATTC] | CHIA HAO No. 66 [az IATTC, az IOTC, a GFCM, a NEAFC és a SIOFA szerint], SAGE [az ICCAT szerint] (korábbi neve az IOTC szerint: CHI FUW No. 6, korábbi nevei az ICCAT szerint: CHIA HAO No. 66, CHI FUW No.6) | Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint], Gambia [az ICCAT szerint] (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, az IATTC és a NEAFC szerint: Belize; legutóbbi ismert lobogó az IOTC szerint: Egyenlítői-Guinea; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Seychelle-szigetek, Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20190001 [ICCAT]/65 [IOTC]/26[IOTC] | CHOTCHAINAVEE 35 (korábbi neve a SIOFA szerint: CARRAN) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7330399/20190002 [ICCAT]/28[IOTC] | COBIJA (korábbi nevei az IOTC, a NEAFC és a SEAFO szerint: CAPE FLOWER; CAPE WRATH II; korábbi nevei a CCSBT és az ICCAT szerint: CAPE FLOWER, CAPE WRATH; korábbi nevei a SIOFA szerint: CAPE WRATH II, Cape Flower) | Jogellenesen Bolívia/Ismeretlen [a CCSBT szerint], Jogellenesen Bolívia [a SEAFO szerint], ismeretlen [az ICCAT, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az IOTC és a SEAFO szerint: Bolívia, São Tomé és Príncipe, ismeretlen, Dél-Afrika, Kanada; legutóbbi ismert lobogó a NEAFC és a SIOFA szerint: Bolívia; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Bolívia, São Tomé és Príncipe) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20080001 [ICCAT]/29[IOTC] | DANIAA (korábbi neve a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: CARLOS) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT és az IOTC szerint: Guinea) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 6163 [IATTC]/20130005 [ICCAT]/30[IOTC]/7742-PP[CCSBT/IATTC] | DRAGON III | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Kambodzsa) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8604668/20200002[ICCAT]31[IOTC] | EROS DOS (korábbi neve: FURABOLOS) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók: Panama, Seychelle-szigetek) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150004 [ICCAT]/33 [IOTC] | FU HSIANG FA 18 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150005 [ICCAT]/34 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 01 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150006 [ICCAT]/35 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 02 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150007 [ICCAT]/36[IOTC] | FU HSIANG FA No. 06 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150008 [ICCAT]/37 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 08 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150009 [ICCAT]/38 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 09 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150010 [ICCAT]/39[IOTC] | FU HSIANG FA No. 11 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150011 [ICCAT]/40[IOTC] | FU HSIANG FA No. 13 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150012 [ICCAT]/41 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 17 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150013 [ICCAT]/42 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 20 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150014 [ICCAT]/43 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 21 [a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint]/FU HSIANG FA No. 21a [a SIOFA szerint] | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, SIOFA |
| 20130003 [ICCAT]/32-44 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 21 [a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint], FU HSIANG FA [a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint], FU HSIANG FA No. 21b [a SIOFA szerint]  (3) | Ismeretlen | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150015 [ICCAT]/45 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 23 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150016 [ICCAT]/46[IOTC] | FU HSIANG FA No. 26 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150017 [ICCAT]/47[IOTC] | FU HSIANG FA No. 30 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7355662/20130001 [ICCAT]/M-01432 [WCPFC,CCSBT]/48[IOTC] | FU LIEN No. 1 | Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SIOFA, és a WCPFC szerint], Grúzia [az IOTC szerint] (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, a NEAFC és a WCPFC: szerint: Grúzia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA, WCPFC |
| 20130004 [ICCAT]/49[IOTC] | FULL RICH | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Belize) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20080005 [ICCAT]/50[IOTC] | GALA I (korábbi nevei: MANARA II, ROAGAN) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT és az ICCAT szerint: Líbia, Man-sziget; legutóbbi ismert lobogó az IOTC és a NEAFC szerint: Líbia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 6591 [IATTC]/20130006 [ICCAT]/51[IOTC] | GOIDAU RUEY No. 1 (korábbi neve a CCSBT, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: GOIDAU RUEY 1) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Panama) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7020126/20190007 [ICCAT]/52[IOTC] | GOOD HOPE (korábbi neve a CCAMLR, a CCSBT, a GFCM, a NEAFC és a SEAFO szerint: TOTO; korábbi nevei az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: TOTO, SEA RANGER V) | Nigéria | CCSBT, CCAMLR, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 6719419 [GFCM/NEAFC, SEAFO, SIOFA]/6714919 [NAFO]/53[IOTC]/20200003[ICCAT] | GORILERO (korábbi neve: GRAN SOL) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók: Sierra Leone, Panama) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 2009003 [ICCAT]/54[IOTC] | GUNUAR MELYAN 21 | Ismeretlen | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 13 [NPFC]/55[IOTC] | HAI DA 705 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC NPFC, SIOFA |
| 4000354/20200012[ICCAT] | HALELUYA | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az ICCAT szerint: Tanzánia) | CCSBT, ICCAT |
| 7322926/20190009[ICCAT]/57[IOTC] | HEAVY SEA (korábbi nevei: DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Panama, Saint Kitts és Nevis, Belize) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150018 [ICCAT]/58 [IOTC] | HOOM XIANG 101 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Malajzia) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150019 [ICCAT]/59[IOTC] | HOOM XIANG 103 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Malajzia) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150020 [ICCAT]/60[IOTC] | HOOM XIANG 105 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Malajzia) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20100004 [ICCAT]/61 [IOTC] | HOOM XIANG II [a CCSBT, az IOTC és a SIOFA szerint], HOOM XIANG 11 [a GFCM, az ICCAT és a NEAFC szerint] | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Malajzia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7332218/62[IOTC]/20200004[ICCAT] | IANNIS 1 [a NEAFC szerint], IANNIS I [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a SEAFO és a SIOFA szerint] (korábbi nevei a GFCM és a SIOFA szerint: MOANA MAR, CANOS DE MECA) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Panama) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 6607666/20190008 [ICCAT]/56[IOTC] | JINZHANG [a CCAMLR, a CCSBT és az ICCAT szerint], HAI LUNG [a GFCM, az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint] (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT és az ICCAT szerint: HAI LUNG, YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; korábbi nevei a GFCM, az IOTC és a SEAFO szerint: YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; korábbi nevei a NEAFC szerint: RAY, KILLY, TROPIC, ISLA GRACIOSA, CONSTANT; korábbi nevei a SIOFA szerint: YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA, CONSTANT)  (3) | Ismeretlen [a CCAMLR, a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint], Ismeretlen/Belize [a NEAFC szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Sierra Leone, Belize, Egyenlítői-Guinea, Dél-Afrika; legutóbbi ismert lobogó a NEAFC szerint: Dél-Afrika; legutóbbi ismert lobogó a SEAFO szerint: Belize; legutóbbi ismert lobogók az IOTC szerint: Belize, Mongólia, Egyenlítői-Guinea, Dél-Afrika, Belize) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 9505 [IATTC]/20130007 [ICCAT]/63[IOTC] | JYI LIH 88 | Ismeretlen | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150021 [ICCAT]/64 [IOTC] | KIM SENG DENG 3 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7905443/20190010[ICCAT]/65[IOTC] | KOOSHA 4 (korábbi neve az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: EGUZKIA) | Irán | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150022 [ICCAT]/66[IOTC] | KUANG HSING 127 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150023 [ICCAT]/67 [IOTC] | KUANG HSING 196 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7325746/27-68[IOTC]/20200005[ICCAT] | LABIKO [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC és a SIOFA szerint], CLAUDE MOINIER [az IOTC szerint], MAINE [a SEAFO szerint] (korábbi neve a GFCM, a NAFO és a NEAFC szerint: MAINE; korábbi neve az IOTC szerint: LABIKO; korábbi nevei az IOTC szerint: MAINE, CLAUDE MONIER, CHEVALIER D'ASSAS; korábbi nevei a SEAFO szerint: CLAUDE MOINIER, LABIKO; korábbi nevei az ICCAT szerint: CLAUDE MOUNIER, MAINE)  (3) | Ismeretlen [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC és a SIOFA szerint], Guinea [az IOTC és a SEAFO szerint] (legutóbbi ismert lobogó a GFCM, az ICCAT, a NAFO, a NEAFC és a SIOFA szerint: Guinea; legutóbbi ismert lobogók az IOTC szerint: Tanzánia, Egyenlítői-Guinea, Indonézia, Kambodzsa, Panama, Sierra Leone, Észak-Korea (KNDK), Togo, Uruguay) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 1 [NPFC]/69[IOTC] | LIAO YUAN YU 071 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 2 [NPFC]/70[IOTC] | LIAO YUAN YU 072 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 3 [NPFC]/71[IOTC] | LIAO YUAN YU 9 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 20060007 [ICCAT]/72[IOTC] | LILA No. 10 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Panama) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7388267/20190011[ICCAT]/73[IOTC] | LIMPOPO (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, a NEAFC és a SEAFO szerint: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE; korábbi nevei az IOTC szerint: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO, LENA, ALOS, ROSS; korábbi nevei az ICCAT szerint: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Togo, Ghána, Seychelle-szigetek, Franciaország; legutóbbi ismert lobogók a GFCM szerint: Togo, Ghána, Seychelle-szigetek) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 28 [NPFC] | LU RONG SHUI 158 | Ismeretlen | NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 14 [NPFC]/74[IOTC] | LU RONG YU 1189 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 24 [NPFC]/75[IOTC] | LU RONG YU 612 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 17 [NPFC]/76[IOTC] | LU RONG YUAN YU 101 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 18 [NPFC]77[IOTC] | LU RONG YUAN YU 102 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 19 [NPFC]78[IOTC] | LU RONG YUAN YU 103 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 20 [NPFC]/79[IOTC] | LU RONG YUAN YU 105 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 21 [NPFC]/80[IOTC] | LU RONG YUAN YU 106 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 22 [NPFC]/81[IOTC] | LU RONG YUAN YU 108 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 23 [NPFC]/82[IOTC] | LU RONG YUAN YU 109 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 25 [NPFC]/83[IOTC] | LU RONG YUAN YU 787 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 27 [NPFC]/84[IOTC] | LU RONG YUAN YU 797 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 26 [NPFC]/85[IOTC] | LU RONG YUAN YU YUN 958 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 20150025 [ICCAT]/86[IOTC] | MAAN YIH HSING | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20040007 [ICCAT]/87[IOTC] | MADURA 2 | Ismeretlen | CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA |
| 20040008 [ICCAT]/88[IOTC] | MADURA 3 | Ismeretlen | CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA |
| 20060002 [ICCAT]/89[IOTC] | MARIA | Ismeretlen | CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA |
| 8529533/20200011[ICCAT] | MARIO 11 | Szenegál | CCSBT, ICCAT |
| 20180002 [ICCAT]/90 [IOTC]/HSN5721[CCSBT] | MARWAN 1 (korábbi nevei a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: AL WESAM 4, CHAICHANACHOKE 8) | Szomália [a CCSBT, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint]; Ismeretlen [az ICCAT szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti, Thaiföld) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060005 [ICCAT]/91[IOTC] | MELILLA No. 101  (3) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Panama) | CCSBT, GFCM, IOTC, ICCAT, NEAFC, SIOFA |
| 20060004 [ICCAT]/92[IOTC] | MELILLA No. 103  (3) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Panama) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7385174/93[IOTC]/20200006[ICCAT] | MURTOSA | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Togo) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 14613 [IATTC]/M-00545, 20110003 [ICCAT]/M-00545 [WCPFC, CCSBT]/95[IOTC]/C-00545(IATTC/IOTC) | NEPTUNE | Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a SIOFA és a WCPFC szerint], Grúzia [az IATTC, az IOTC és a NEAFC szerint] (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a SIOFA és a WCPFC szerint: Grúzia) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA, WCPFC |
| 20160001 [ICCAT]/96[IOTC] | NEW BAI I No. 168 (korábbi neve a SIOFA szerint: TAI YUAN No. 227; korábbi neve az ICCAT szerint: SAMUDERA) | Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint], Libéria [a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Libéria, Indonézia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8808654/50628PE XT[CCSBT] | NIKA | Panama | CCAMLR, CCSBT, SIOFA |
| 20060008 [ICCAT]/98[IOTC] | No. 2 CHOYU | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060011 [ICCAT]/99[IOTC] | No. 3 CHOYU | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8808903/20190012 [ICCAT]/100[IOTC] | NORTHERN WARRIOR (korábbi nevei MILLENNIUM, SIP 3) | Angola (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Curaçao, Holland Antillák, Dél-Afrika, Belize, Marokkó) | CCAMLR, CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20040006 [ICCAT]/101[IOTC] | OCEAN DIAMOND | Ismeretlen | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7826233/20090001 [ICCAT]/102-139[IOTC] | OCEAN LION [az IOTC, a GFCM, a NEAFC és a SIOFA szerint]; XING HAI FEN [az ICCAT és a NEAFC szerint]; XING HAI FENG [a CCSBT, az IOTC és a SIOFA szerint]; (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: OCEAN LION)  (3) | Ismeretlen [a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint], Panama [a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogó: Egyenlítői-Guinea) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8665193/20200010[ICCAT] | OCEAN STAR No. 2 (korábbi neve az ICCAT szerint: WANG FA) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Vanuatu, Bolívia) | CCSBT, ICCAT |
| 11369 [IATTC]/20130008 [ICCAT]/104[IOTC] | ORCA | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060012 [ICCAT]/105[IOTC] | ORIENTE No. 7 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 5062479/20190013 [ICCAT]/106[IOTC] | PERLON (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, a NEAFC és a SEAFO szerint: CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA; korábbi nevei az IOTC szerint: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, UGALPESCAA; korábbi nevei a GFCM és a SIOFA szerint: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, LUGALPESCA) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Mongólia, Togo, Uruguay; legutóbbi ismert lobogók a GFCM szerint: Uruguay, Mongólia, Togo) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 9319856/20150033 [ICCAT]/107 [IOTC] | PESCACISNE 1/PESCACISNE 2 (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: ZEMOUR 1, KADEI, SONGHUA, YUNNAN, NIHEWAN, HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V; korábbi neve az IOTC szerint: PALOMA V) | Ismeretlen [a CCAMLR, a GFCM, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint], Mauritánia [az ICCAT és az IOTC szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, a SEAFO és a SIOFA szerint: Mauritánia, Egyenlítői-Guinea, Indonézia, Tanzánia, Mongólia, Kambodzsa, Namíbia, Uruguay; legutóbbi ismert lobogó az ICCAT és az IOTC szerint: Egyenlítői-Guinea) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 95 [IATTC]/20130009 [ICCAT]/109[IOTC] | REYMAR 6 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20130013[ICCAT]/110 [IOTC] | SAMUDERA PASIFIK No. 18 (korábbi nevei a CCSBT, a GFCM, az ICCATés az IOTC szerint: KAWIL No. 03, LADY VI-T-III) | Indonézia | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150026 [ICCAT]/111[IOTC] | SAMUDERA PERKASA 11 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150027 [ICCAT]/41 [IOTC]/112[IOTC] | SAMUDERA PERKASA 12 [az ICCAT szerint], SAMUDRA PERKASA 12 [a CCSBT, az IOTC és a SIOFA szerint] | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7424891/20190014 [ICCAT]/113[IOTC] | SEA URCHIN (korábbi nevei ALDABRA, OMOA I) | Gambia/Felségjelzés nélküli [a CCAMLR és a CCSBT szerint], Gambia [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Tanzánia, Honduras) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 8692342 /20180004 [ICCAT]/114[IOTC]HSB3852 [IOTC/CCSBT] | SEA VIEW [az ICCAT, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint], SEAVIEW [a CCSBT szerint] (korábbi nevei a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: AL WESAM 2, CHAINAVEE 55) | Kamerun (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti, Thaiföld) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8692354/20180005 [ICCAT]/115[IOTC]/HSN5282 [IOTC/CCSBT] | SEA WIND (korábbi nevei a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: AL WESAM 1, SUPPHERMNAVEE 21) | Kamerun (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti, Thaiföld) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20080004 [ICCAT]/116[IOTC] | SHARON 1 (korábbi nevei GFCM és a SIOFA szerint: MANARA I, POSEIDON; korábbi nevei a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint: MANARA 1, POSEIDON) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a GFCM, az IOTC és a SIOFA szerint: Líbia; legutóbbi ismert lobogók a CCSBT és az ICCAT szerint: Líbia, Egyesült Királyság) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20170014 [ICCAT]/117 [IOTC] | SHENG JI QUN 3 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150028 [ICCAT]/118[IOTC] | SHUEN SIANG | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20170015 [ICCAT]/119 [IOTC] | SHUN LAI (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: HSIN JYI WANG No. 6) | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150029 [ICCAT]/120[IOTC] | SIN SHUN FA 6 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150030 [ICCAT]/121[IOTC] | SIN SHUN FA 67 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150031 [ICCAT]/122 [IOTC] | SIN SHUN FA 8 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150032 [ICCAT]/123 [IOTC] | SIN SHUN FA 9 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20050001 [ICCAT]/124[IOTC] | SOUTHERN STAR 136 (korábbi neve a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: HSIANG CHANG) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Saint Vincent és Grenadine-szigetek) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150034 [ICCAT]/125 [IOTC] | SRI FU FA 168 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150035 [ICCAT]/126 [IOTC] | SRI FU FA 18 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150036 [ICCAT]/127 [IOTC] | SRI FU FA 188 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150037 [ICCAT]/128[IOTC] | SRI FU FA 189 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150038 [ICCAT]/129 [IOTC] | SRI FU FA 286 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150039 [ICCAT]/130[IOTC] | SRI FU FA 67 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150040 [ICCAT]/131 [IOTC] | SRI FU FA 888 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8514772/20190015 [ICCAT]/132[IOTC] | STS-50 (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, a NEAFC és a SEAFO szerint: AYDA, SEA BREEZE, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2; korábbi nevei az IOTC és a SIOFA szerint: AYDA, SEA BREEZ 1, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUNTAI No.2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2; korábbi nevei a GFCM szerint: AYDA, SEA BREEZE, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUNTAI No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2) | Togo [a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint], ismeretlen [a GFCM szerint] (legutóbi ismert lobogók a CCAMLR és a SEAFO szerint: Kambodzsa, Koreai Köztársaság, Fülöp-szigetek, Japán, Namíbia, Japán; legutóbbi ismert lobogók az IOTC szerint: Kambodzsa, Koreai Köztársaság, Fülöp-szigetek, Japán, Namíbia, Togo) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 7816472/103[IOTC]/20200008[ICCAT] | SUMMER REFER [a GFCM, a NEAFC és a SIOFA szerint], OKAPI MARTA [az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint]  (3) | Ismeretlen [a GFCM, a NEAFC és a SIOFA szerint], Belize [az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint] | GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 9259070[NEAFC]/9405 [IATTC]/20130010 [ICCAT]/133[IOTC] | TA FU 1 | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 13568 [IATTC]/20130011 [ICCAT]/134[IOTC]/490810002[CCSBT/IATTC] | TCHING YE No. 6 (korábbi neve a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: EL DIRIA I) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint: Belize; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Belize, Costa Rica) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150041 [ICCAT]/135 [IOTC] | TIAN LUNG No.12 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7321374/136[IOTC]/20200009[ICCAT] | TRINITY (korábbi nevei a NAFO szerint: YUCUTAN BASIN, ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA; korábbi nevei az ICCAT, az IOTC, a NEAFC és a SEAFO szerint: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a GFCM szerint: Ghána; legutóbbi ismert lobogók a NAFO szerint: Ghána, Panama; legutóbbi ismert lobogók az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Ghána, Panama, Marokkó; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Törökország, Panama, Marokkó) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 8994295/129 [IATTC]/20130012 [ICCAT]/137[IOTC]/280110095[CCSBT/IATTC] | WEN TENG No. 688/MAHKOIA ABADI No. 196 [a GFCM, az IATTC és a SIOFA szerint], WEN TENG No. 688 [a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint] (korábbi neve az ICCAT és az IOTC szerint: MAHKOIA ABADI No. 196) | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 138 [IOTC] | XIN SHI JI 16 (korábbi neve az IOTC és a SIOFA szerint: HSINLONG No. 5) | Fidzsi | IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150045 [ICCAT]/140 [IOTC] | YI HONG 3 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20130002 [ICCAT] | YU FONG 168 | Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SIOFA és a WCPFC szerint] (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a SIOFA és a WCPFC szerint: Tajvan) | CCSBT, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA, WCPFC |
| 20150048 [ICCAT]/141 [IOTC] | YU FONG 168 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC |
| 2009002 [ICCAT]/142 [IOTC] | YU MAAN WON | Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Grúzia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 412356488[SIOFA]/31 [NPFC] | YUANDA 6 | Ismeretlen | NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 412365486[SIOFA]/32 [NPFC] | YUANDA 8 | Ismeretlen | NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 20170016 [ICCAT]/143 [IOTC] | YUTUNA 3 (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: HUNG SHENG No. 166) | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20170017 [ICCAT]/144 [IOTC] | YUTUNA No.1 | Ismeretlen | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 15 [NPFC]/145[IOTC] | ZHE LING YU LENG 90055 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 16 [NPFC]/146[IOTC] | ZHE LING YU LENG 905 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 412123526[SIOFA]/33 [NPFC] | ZHEXIANG YU 23029 | Ismeretlen | NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 7302548/2006003[ICCAT]/97[IOTC] | ZHI MING [a CCSBT, az ICCAT és a NEAFC szerint], No. 101 GLORIA [a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint] (korábbi nevei a CCSBT és az ICCAT szerint: GOLDEN LAKE, NO. 101 GLORIA; korábbi neve a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint: GOLDEN LAKE)  (3) | Mongólia [a CCSBT, az ICCAT és a NEAFC szerint], ismeretlen [a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogó: Panama) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 4 [NPFC]/147[IOTC] | ZHOU YU 651 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 5 [NPFC]/148[IOTC] | ZHOU YU 652 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 6 [NPFC]/149[IOTC] | ZHOU YU 653 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 7 [NPFC]/150[IOTC] | ZHOU YU 656 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 8 [NPFC]/151[IOTC] | ZHOU YU 657 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 9 [NPFC]/152[IOTC] | ZHOU YU 658 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 10 [NPFC]/153[IOTC] | ZHOU YU 659 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 11 [NPFC]/154[IOTC] | ZHOU YU 660 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 12 [NPFC]/155[IOTC] | ZHOU YU 661 | Ismeretlen | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 29 [NPFC] | ZHOU YU 808/Ismeretlen | Ismeretlen | NEAFC  (4), NPFC, SIOFA |
| 30 [NPFC] | ZHOU YU 809/Ismeretlen | Ismeretlen | NEAFC  (4), NPFC, SIOFA |

IMO  (1) hajóazonosító szám / RFMO-hivatkozás

Hajó neve  (2)

Lobogó szerinti állam vagy annak felségterülete  (2)

Listára felvevő RFMO  (2)

417000878

ABISHAK PUTHA 3

Ismeretlen

CCSBT, SIOFA

20150046 [ICCAT]/1 [IOTC]

ABUNDANT 1 (korábbi neve az ICCAT szerint: YI HONG 6; korábbi neve a CCSBT és az IOTC szerint: YI HONG 06)

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20150042 [ICCAT]/2 [IOTC]

ABUNDANT 12 (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint: YI HONG 106)

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20150044 [ICCAT]/3 [IOTC]

ABUNDANT 3 (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint: YI HONG 16)

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20170013 [ICCAT]/4[IOTC]

ABUNDANT 6 (korábbi neve a CCSBT, az ICCATés az IOTC szerint: YI HONG 86)

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20150043 [ICCAT]/5 [IOTC]

ABUNDANT 9 (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint: YI HONG 116)

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20060010 [ICCAT]/6[IOTC]

ACROS No. 2

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060009 [ICCAT]/7[IOTC]

ACROS No. 3

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20180003 [ICCAT]/108 [IOTC]/K22/IS/2019[CCSBT]

AL WESAM 5 [az ICCAT, a NEAFC és a SIOFA szerint], PROGRESO [a CCSBT és az IOTC szerint] (korábbi nevei a CCSBT és az IOTC szerint: AL WESAM 5, CHAINAVEE 54; korábbi neve az ICCAT, a NEAFC és a SIOFA szerint: CHAINAVEE 54)

Kamerun [a CCSBT és az IOTC szerint], ismeretlen [az ICCAT, a NEAFC és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti, Thaiföld)

CCSBT , ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8[IOTC]

AL'AMIR MUHAMMAD

Egyiptom

GFCM, IOTC, NEAFC, SIOFA

7306570/9[IOTC]/20200001[ICCAT]

ALBORAN II (korábbi neve a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC és a SEAFO szerint: WHITE ENTERPRISE)

Ismeretlen [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók a GFCM, az IOTC, a NAFO, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Panama, Saint Kitts és Nevis; legutóbbi ismert lobogó az ICCAT szerint: Panama)

GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, NAFO, SEAFO, SIOFA

7036345/20190003 [ICCAT]/10[IOTC]

AMORINN (korábbi nevei: ICEBERG II, LOME, NOEMI)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Togo, Belize)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150001 [ICCAT]/11[IOTC]

ANEKA 228

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150002 [ICCAT]/12[IOTC]

ANEKA 228; KM.

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7236634/20190004 [ICCAT]/13[IOTC]

ANTONY (korábbi nevei: URGORA, ATLANTIC OJI MARU No. 33, OJI MARU No. 33)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Indonézia, Belize, Panama, Honduras, Venezuela; legutóbbi ismert lobogók az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Venezuela, Honduras, Panama, Belize, Indonézia)

CCAMLR, CCSBT ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

7322897/20150024 [ICCAT]/14 [IOTC]

ASIAN WARRIOR (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: KUNLUN, TAISHAN, CHANG BAI, HONGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA; korábbi neve az IOTC szerint: DORITA)

Saint Vincent és Grenadine-szigetek [a CCAMLR, a GFCM, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint], Egyenlítői-Guinea [a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Indonézia, Tanzánia, Észak-Korea (KNDK), Panama, Sierra Leone, Észak-Korea (KNDK), Egyenlítői-Guinea, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Uruguay; legutóbbi ismert lobogó az ICCAT szerint: Saint Vincent és Grenadine-szigetek; legutóbbi ismert lobogók a SEAFO és a SIOFA szerint: Indonézia, Tanzánia, Észak-Korea (KNDK), Panama, Sierra Leone, Egyenlítői-Guinea, Uruguay)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

9042001/20150047 [ICCAT]/15 [IOTC]

ATLANTIC WIND (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: ZEMOUR 2, LUAMPA, YONGDING, JIANGFENG, CHENGDU, SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No. 88, CARRAN; korábbi neve az IOTC szerint: CARRAN)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Tanzánia, Egyenlítői-Guinea, Indonézia, Tanzánia, Kambodzsa, Panama, Sierra Leone, Észak-Korea (KNDK), Togo, Koreai Köztársaság, Uruguay; legutóbbi ismert lobogó az IOTC szerint: Egyenlítői-Guinea; legutóbbi ismert lobogók a SEAFO és a SIOFA szerint: Tanzánia, Egyenlítői-Guinea, Indonézia, Kambodzsa, Panama, Sierra Leone, Észak-Korea (KNDK), Togo, Uruguay)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

9037537/20190005 [ICCAT]/16[IOTC]

BAROON (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, a NEAFC és a SEAFO szerint: LANA, ZEUS, TRITON I; korábbi nevei az IOTC szerint: LANA, ZEUS, TRITON-1)

Tanzánia (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Nigéria, Mongólia, Togo, Sierra Leone; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Mongólia, Nigéria, Sierra Leone, Togo)

CCSBT, CCAMLR, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT]/18[IOTC]

BHASKARA No. 10

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Indonézia)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT]/19[IOTC]

BHASKARA No. 9

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Indonézia)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060001 [ICCAT]/20[IOTC]

BIGEYE

Ismeretlen

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20040005 [ICCAT]/21[IOTC]

BRAVO

Ismeretlen

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT]/22[IOTC]

CAMELOT

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

6622642/20190006 [ICCAT]/23[IOTC]

CHALLENGE (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, a NEAFC és a SEAFO szerint: PERSEVERANCE, MILA; korábbi nevei az IOTC szerint: MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Egyenlítői-Guinea, Egyesült Királyság; legutóbbi ismert lobogók az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Panama, Egyenlítői-Guinea, Egyesült Királyság)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150003 [ICCAT]/20 [IOTC]/24[IOTC]

CHI TONG

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7825215/125 [IATTC]/20110014 [ICCAT]/25[IOTC]/280020064[CCSBT/IATTC]

CHIA HAO No. 66 [az IATTC, az IOTC, a GFCM, a NEAFC és a SIOFA szerint], SAGE [az ICCAT szerint] (korábbi neve az IOTC szerint: CHI FUW No. 6, korábbi nevei az ICCAT szerint: CHIA HAO No. 66, CHI FUW No.6)

Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint], Gambia [az ICCAT szerint] (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, az IATTC és a NEAFC szerint: Belize; legutóbbi ismert lobogó az IOTC szerint: Egyenlítői-Guinea; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Seychelle-szigetek, Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20190001 [ICCAT]/65 [IOTC]/26[IOTC]

CHOTCHAINAVEE 35 (korábbi neve a SIOFA szerint: CARRAN)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7330399/20190002 [ICCAT]/28[IOTC]

COBIJA (korábbi nevei az IOTC, a NEAFC és a SEAFO szerint: CAPE FLOWER; CAPE WRATH II; korábbi nevei a CCSBT és az ICCAT szerint: CAPE FLOWER, CAPE WRATH; korábbi nevei a SIOFA szerint: CAPE WRATH II, Cape Flower)

Jogellenesen Bolívia/Ismeretlen [a CCSBT szerint], Jogellenesen Bolívia [a SEAFO szerint], ismeretlen [az ICCAT, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az IOTC és a SEAFO szerint: Bolívia, São Tomé és Príncipe, ismeretlen, Dél-Afrika, Kanada; legutóbbi ismert lobogó a NEAFC és a SIOFA szerint: Bolívia; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Bolívia, São Tomé és Príncipe)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20080001 [ICCAT]/29[IOTC]

DANIAA (korábbi neve a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: CARLOS)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT és az IOTC szerint: Guinea)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

6163 [IATTC]/20130005 [ICCAT]/30[IOTC]/7742-PP[CCSBT/IATTC]

DRAGON III

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Kambodzsa)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8604668/20200002[ICCAT]31[IOTC]

EROS DOS (korábbi neve: FURABOLOS)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók: Panama, Seychelle-szigetek)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150004 [ICCAT]/33 [IOTC]

FU HSIANG FA 18

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150005 [ICCAT]/34 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 01

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150006 [ICCAT]/35 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 02

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150007 [ICCAT]/36[IOTC]

FU HSIANG FA No. 06

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150008 [ICCAT]/37 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 08

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150009 [ICCAT]/38 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 09

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150010 [ICCAT]/39[IOTC]

FU HSIANG FA No. 11

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150011 [ICCAT]/40[IOTC]

FU HSIANG FA No. 13

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150012 [ICCAT]/41 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 17

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150013 [ICCAT]/42 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 20

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150014 [ICCAT]/43 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 21 [a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint]/FU HSIANG FA No. 21a [a SIOFA szerint]

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, SIOFA

20130003 [ICCAT]/32-44 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 21 [a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint], FU HSIANG FA [a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint], FU HSIANG FA No. 21b [a SIOFA szerint]  (3)

Ismeretlen

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150015 [ICCAT]/45 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 23

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150016 [ICCAT]/46[IOTC]

FU HSIANG FA No. 26

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150017 [ICCAT]/47[IOTC]

FU HSIANG FA No. 30

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7355662/20130001 [ICCAT]/M-01432 [WCPFC,CCSBT]/48[IOTC]

FU LIEN No. 1

Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SIOFA, és a WCPFC szerint], Grúzia [az IOTC szerint] (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, a NEAFC és a WCPFC: szerint: Grúzia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA, WCPFC

20130004 [ICCAT]/49[IOTC]

FULL RICH

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Belize)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20080005 [ICCAT]/50[IOTC]

GALA I (korábbi nevei: MANARA II, ROAGAN)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT és az ICCAT szerint: Líbia, Man-sziget; legutóbbi ismert lobogó az IOTC és a NEAFC szerint: Líbia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

6591 [IATTC]/20130006 [ICCAT]/51[IOTC]

GOIDAU RUEY No. 1 (korábbi neve a CCSBT, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: GOIDAU RUEY 1)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Panama)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7020126/20190007 [ICCAT]/52[IOTC]

GOOD HOPE (korábbi neve a CCAMLR, a CCSBT, a GFCM, a NEAFC és a SEAFO szerint: TOTO; korábbi nevei az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: TOTO, SEA RANGER V)

Nigéria

CCSBT, CCAMLR, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

6719419 [GFCM/NEAFC, SEAFO, SIOFA]/6714919 [NAFO]/53[IOTC]/20200003[ICCAT]

GORILERO (korábbi neve: GRAN SOL)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók: Sierra Leone, Panama)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

2009003 [ICCAT]/54[IOTC]

GUNUAR MELYAN 21

Ismeretlen

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

13 [NPFC]/55[IOTC]

HAI DA 705

Ismeretlen

IOTC, NEAFC NPFC, SIOFA

4000354/20200012[ICCAT]

HALELUYA

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az ICCAT szerint: Tanzánia)

CCSBT, ICCAT

7322926/20190009[ICCAT]/57[IOTC]

HEAVY SEA (korábbi nevei: DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Panama, Saint Kitts és Nevis, Belize)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150018 [ICCAT]/58 [IOTC]

HOOM XIANG 101

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Malajzia)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150019 [ICCAT]/59[IOTC]

HOOM XIANG 103

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Malajzia)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150020 [ICCAT]/60[IOTC]

HOOM XIANG 105

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó az CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Malajzia)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20100004 [ICCAT]/61 [IOTC]

HOOM XIANG II [a CCSBT, az IOTC és a SIOFA szerint], HOOM XIANG 11 [a GFCM, az ICCAT és a NEAFC szerint]

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Malajzia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7332218/62[IOTC]/20200004[ICCAT]

IANNIS 1 [a NEAFC szerint], IANNIS I [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a SEAFO és a SIOFA szerint] (korábbi nevei a GFCM és a SIOFA szerint: MOANA MAR, CANOS DE MECA)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Panama)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

6607666/20190008 [ICCAT]/56[IOTC]

JINZHANG [a CCAMLR, a CCSBT és az ICCAT szerint], HAI LUNG [a GFCM, az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint] (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT és az ICCAT szerint: HAI LUNG, YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; korábbi nevei a GFCM, az IOTC és a SEAFO szerint: YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; korábbi nevei a NEAFC szerint: RAY, KILLY, TROPIC, ISLA GRACIOSA, CONSTANT; korábbi nevei a SIOFA szerint: YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA, CONSTANT)  (3)

Ismeretlen [a CCAMLR, a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint], Ismeretlen/Belize [a NEAFC szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR szerint: Sierra Leone, Belize, Egyenlítői-Guinea, Dél-Afrika; legutóbbi ismert lobogó a NEAFC szerint: Dél-Afrika; legutóbbi ismert lobogó a SEAFO szerint: Belize; legutóbbi ismert lobogók az IOTC szerint: Belize, Mongólia, Egyenlítői-Guinea, Dél-Afrika, Belize)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

9505 [IATTC]/20130007 [ICCAT]/63[IOTC]

JYI LIH 88

Ismeretlen

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150021 [ICCAT]/64 [IOTC]

KIM SENG DENG 3

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7905443/20190010[ICCAT]/65[IOTC]

KOOSHA 4 (korábbi neve az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: EGUZKIA)

Irán

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150022 [ICCAT]/66[IOTC]

KUANG HSING 127

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150023 [ICCAT]/67 [IOTC]

KUANG HSING 196

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7325746/27-68[IOTC]/20200005[ICCAT]

LABIKO [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC és a SIOFA szerint], CLAUDE MOINIER [az IOTC szerint], MAINE [a SEAFO szerint] (korábbi neve a GFCM, a NAFO és a NEAFC szerint: MAINE; korábbi neve az IOTC szerint: LABIKO; korábbi nevei az IOTC szerint: MAINE, CLAUDE MONIER, CHEVALIER D'ASSAS; korábbi nevei a SEAFO szerint: CLAUDE MOINIER, LABIKO; korábbi nevei az ICCAT szerint: CLAUDE MOUNIER, MAINE)  (3)

Ismeretlen [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC és a SIOFA szerint], Guinea [az IOTC és a SEAFO szerint] (legutóbbi ismert lobogó a GFCM, az ICCAT, a NAFO, a NEAFC és a SIOFA szerint: Guinea; legutóbbi ismert lobogók az IOTC szerint: Tanzánia, Egyenlítői-Guinea, Indonézia, Kambodzsa, Panama, Sierra Leone, Észak-Korea (KNDK), Togo, Uruguay)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

1 [NPFC]/69[IOTC]

LIAO YUAN YU 071

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

2 [NPFC]/70[IOTC]

LIAO YUAN YU 072

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

3 [NPFC]/71[IOTC]

LIAO YUAN YU 9

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

20060007 [ICCAT]/72[IOTC]

LILA No. 10

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Panama)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7388267/20190011[ICCAT]/73[IOTC]

LIMPOPO (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, a NEAFC és a SEAFO szerint: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE; korábbi nevei az IOTC szerint: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO, LENA, ALOS, ROSS; korábbi nevei az ICCAT szerint: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Togo, Ghána, Seychelle-szigetek, Franciaország; legutóbbi ismert lobogók a GFCM szerint: Togo, Ghána, Seychelle-szigetek)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

28 [NPFC]

LU RONG SHUI 158

Ismeretlen

NEAFC, NPFC, SIOFA

14 [NPFC]/74[IOTC]

LU RONG YU 1189

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

24 [NPFC]/75[IOTC]

LU RONG YU 612

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

17 [NPFC]/76[IOTC]

LU RONG YUAN YU 101

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

18 [NPFC]77[IOTC]

LU RONG YUAN YU 102

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

19 [NPFC]78[IOTC]

LU RONG YUAN YU 103

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

20 [NPFC]/79[IOTC]

LU RONG YUAN YU 105

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

21 [NPFC]/80[IOTC]

LU RONG YUAN YU 106

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

22 [NPFC]/81[IOTC]

LU RONG YUAN YU 108

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

23 [NPFC]/82[IOTC]

LU RONG YUAN YU 109

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

25 [NPFC]/83[IOTC]

LU RONG YUAN YU 787

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

27 [NPFC]/84[IOTC]

LU RONG YUAN YU 797

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

26 [NPFC]/85[IOTC]

LU RONG YUAN YU YUN 958

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

20150025 [ICCAT]/86[IOTC]

MAAN YIH HSING

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20040007 [ICCAT]/87[IOTC]

MADURA 2

Ismeretlen

CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA

20040008 [ICCAT]/88[IOTC]

MADURA 3

Ismeretlen

CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA

20060002 [ICCAT]/89[IOTC]

MARIA

Ismeretlen

CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA

8529533/20200011[ICCAT]

MARIO 11

Szenegál

CCSBT, ICCAT

20180002 [ICCAT]/90 [IOTC]/HSN5721[CCSBT]

MARWAN 1 (korábbi nevei a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: AL WESAM 4, CHAICHANACHOKE 8)

Szomália [a CCSBT, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint]; Ismeretlen [az ICCAT szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti, Thaiföld)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060005 [ICCAT]/91[IOTC]

MELILLA No. 101  (3)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Panama)

CCSBT, GFCM, IOTC, ICCAT, NEAFC, SIOFA

20060004 [ICCAT]/92[IOTC]

MELILLA No. 103  (3)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Panama)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7385174/93[IOTC]/20200006[ICCAT]

MURTOSA

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NAFO, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Togo)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

14613 [IATTC]/M-00545, 20110003 [ICCAT]/M-00545 [WCPFC, CCSBT]/95[IOTC]/C-00545(IATTC/IOTC)

NEPTUNE

Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a SIOFA és a WCPFC szerint], Grúzia [az IATTC, az IOTC és a NEAFC szerint] (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a SIOFA és a WCPFC szerint: Grúzia)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA, WCPFC

20160001 [ICCAT]/96[IOTC]

NEW BAI I No. 168 (korábbi neve a SIOFA szerint: TAI YUAN No. 227; korábbi neve az ICCAT szerint: SAMUDERA)

Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint], Libéria [a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Libéria, Indonézia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8808654/50628PE XT[CCSBT]

NIKA

Panama

CCAMLR, CCSBT, SIOFA

20060008 [ICCAT]/98[IOTC]

No. 2 CHOYU

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060011 [ICCAT]/99[IOTC]

No. 3 CHOYU

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8808903/20190012 [ICCAT]/100[IOTC]

NORTHERN WARRIOR (korábbi nevei MILLENNIUM, SIP 3)

Angola (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Curaçao, Holland Antillák, Dél-Afrika, Belize, Marokkó)

CCAMLR, CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20040006 [ICCAT]/101[IOTC]

OCEAN DIAMOND

Ismeretlen

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7826233/20090001 [ICCAT]/102-139[IOTC]

OCEAN LION [az IOTC, a GFCM, a NEAFC és a SIOFA szerint]; XING HAI FEN [az ICCAT és a NEAFC szerint]; XING HAI FENG [a CCSBT, az IOTC és a SIOFA szerint]; (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: OCEAN LION)  (3)

Ismeretlen [a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint], Panama [a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogó: Egyenlítői-Guinea)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8665193/20200010[ICCAT]

OCEAN STAR No. 2 (korábbi neve az ICCAT szerint: WANG FA)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Vanuatu, Bolívia)

CCSBT, ICCAT

11369 [IATTC]/20130008 [ICCAT]/104[IOTC]

ORCA

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060012 [ICCAT]/105[IOTC]

ORIENTE No. 7

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

5062479/20190013 [ICCAT]/106[IOTC]

PERLON (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, a NEAFC és a SEAFO szerint: CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA; korábbi nevei az IOTC szerint: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, UGALPESCAA; korábbi nevei a GFCM és a SIOFA szerint: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, LUGALPESCA)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Mongólia, Togo, Uruguay; legutóbbi ismert lobogók a GFCM szerint: Uruguay, Mongólia, Togo)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

9319856/20150033 [ICCAT]/107 [IOTC]

PESCACISNE 1/PESCACISNE 2 (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: ZEMOUR 1, KADEI, SONGHUA, YUNNAN, NIHEWAN, HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V; korábbi neve az IOTC szerint: PALOMA V)

Ismeretlen [a CCAMLR, a GFCM, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint], Mauritánia [az ICCAT és az IOTC szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, a SEAFO és a SIOFA szerint: Mauritánia, Egyenlítői-Guinea, Indonézia, Tanzánia, Mongólia, Kambodzsa, Namíbia, Uruguay; legutóbbi ismert lobogó az ICCAT és az IOTC szerint: Egyenlítői-Guinea)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

95 [IATTC]/20130009 [ICCAT]/109[IOTC]

REYMAR 6

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20130013[ICCAT]/110 [IOTC]

SAMUDERA PASIFIK No. 18 (korábbi nevei a CCSBT, a GFCM, az ICCATés az IOTC szerint: KAWIL No. 03, LADY VI-T-III)

Indonézia

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150026 [ICCAT]/111[IOTC]

SAMUDERA PERKASA 11

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150027 [ICCAT]/41 [IOTC]/112[IOTC]

SAMUDERA PERKASA 12 [az ICCAT szerint], SAMUDRA PERKASA 12 [a CCSBT, az IOTC és a SIOFA szerint]

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7424891/20190014 [ICCAT]/113[IOTC]

SEA URCHIN (korábbi nevei ALDABRA, OMOA I)

Gambia/Felségjelzés nélküli [a CCAMLR és a CCSBT szerint], Gambia [a GFCM, az ICCAT, az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogók a CCAMLR, az IOTC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Tanzánia, Honduras)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

8692342 /20180004 [ICCAT]/114[IOTC]HSB3852 [IOTC/CCSBT]

SEA VIEW [az ICCAT, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint], SEAVIEW [a CCSBT szerint] (korábbi nevei a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: AL WESAM 2, CHAINAVEE 55)

Kamerun (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti, Thaiföld)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8692354/20180005 [ICCAT]/115[IOTC]/HSN5282 [IOTC/CCSBT]

SEA WIND (korábbi nevei a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: AL WESAM 1, SUPPHERMNAVEE 21)

Kamerun (legutóbbi ismert lobogók a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Dzsibuti, Thaiföld)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20080004 [ICCAT]/116[IOTC]

SHARON 1 (korábbi nevei GFCM és a SIOFA szerint: MANARA I, POSEIDON; korábbi nevei a CCSBT, az ICCAT és az IOTC szerint: MANARA 1, POSEIDON)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a GFCM, az IOTC és a SIOFA szerint: Líbia; legutóbbi ismert lobogók a CCSBT és az ICCAT szerint: Líbia, Egyesült Királyság)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20170014 [ICCAT]/117 [IOTC]

SHENG JI QUN 3

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150028 [ICCAT]/118[IOTC]

SHUEN SIANG

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20170015 [ICCAT]/119 [IOTC]

SHUN LAI (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: HSIN JYI WANG No. 6)

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150029 [ICCAT]/120[IOTC]

SIN SHUN FA 6

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150030 [ICCAT]/121[IOTC]

SIN SHUN FA 67

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150031 [ICCAT]/122 [IOTC]

SIN SHUN FA 8

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150032 [ICCAT]/123 [IOTC]

SIN SHUN FA 9

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20050001 [ICCAT]/124[IOTC]

SOUTHERN STAR 136 (korábbi neve a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: HSIANG CHANG)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Saint Vincent és Grenadine-szigetek)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150034 [ICCAT]/125 [IOTC]

SRI FU FA 168

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150035 [ICCAT]/126 [IOTC]

SRI FU FA 18

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150036 [ICCAT]/127 [IOTC]

SRI FU FA 188

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150037 [ICCAT]/128[IOTC]

SRI FU FA 189

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150038 [ICCAT]/129 [IOTC]

SRI FU FA 286

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150039 [ICCAT]/130[IOTC]

SRI FU FA 67

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150040 [ICCAT]/131 [IOTC]

SRI FU FA 888

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8514772/20190015 [ICCAT]/132[IOTC]

STS-50 (korábbi nevei a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, a NEAFC és a SEAFO szerint: AYDA, SEA BREEZE, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2; korábbi nevei az IOTC és a SIOFA szerint: AYDA, SEA BREEZ 1, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUNTAI No.2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2; korábbi nevei a GFCM szerint: AYDA, SEA BREEZE, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUNTAI No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2)

Togo [a CCAMLR, a CCSBT, az ICCAT, az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint], ismeretlen [a GFCM szerint] (legutóbi ismert lobogók a CCAMLR és a SEAFO szerint: Kambodzsa, Koreai Köztársaság, Fülöp-szigetek, Japán, Namíbia, Japán; legutóbbi ismert lobogók az IOTC szerint: Kambodzsa, Koreai Köztársaság, Fülöp-szigetek, Japán, Namíbia, Togo)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

7816472/103[IOTC]/20200008[ICCAT]

SUMMER REFER [a GFCM, a NEAFC és a SIOFA szerint], OKAPI MARTA [az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint]  (3)

Ismeretlen [a GFCM, a NEAFC és a SIOFA szerint], Belize [az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint]

GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

9259070[NEAFC]/9405 [IATTC]/20130010 [ICCAT]/133[IOTC]

TA FU 1

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

13568 [IATTC]/20130011 [ICCAT]/134[IOTC]/490810002[CCSBT/IATTC]

TCHING YE No. 6 (korábbi neve a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: EL DIRIA I)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az IATTC, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint: Belize; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Belize, Costa Rica)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150041 [ICCAT]/135 [IOTC]

TIAN LUNG No.12

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7321374/136[IOTC]/20200009[ICCAT]

TRINITY (korábbi nevei a NAFO szerint: YUCUTAN BASIN, ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA; korábbi nevei az ICCAT, az IOTC, a NEAFC és a SEAFO szerint: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a GFCM szerint: Ghána; legutóbbi ismert lobogók a NAFO szerint: Ghána, Panama; legutóbbi ismert lobogók az IOTC, a NEAFC, a SEAFO és a SIOFA szerint: Ghána, Panama, Marokkó; legutóbbi ismert lobogók az ICCAT szerint: Törökország, Panama, Marokkó)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

8994295/129 [IATTC]/20130012 [ICCAT]/137[IOTC]/280110095[CCSBT/IATTC]

WEN TENG No. 688/MAHKOIA ABADI No. 196 [a GFCM, az IATTC és a SIOFA szerint], WEN TENG No. 688 [a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a NEAFC szerint] (korábbi neve az ICCAT és az IOTC szerint: MAHKOIA ABADI No. 196)

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

138 [IOTC]

XIN SHI JI 16 (korábbi neve az IOTC és a SIOFA szerint: HSINLONG No. 5)

Fidzsi

IOTC, NEAFC, SIOFA

20150045 [ICCAT]/140 [IOTC]

YI HONG 3

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20130002 [ICCAT]

YU FONG 168

Ismeretlen [a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a NEAFC, a SIOFA és a WCPFC szerint] (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, a SIOFA és a WCPFC szerint: Tajvan)

CCSBT, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA, WCPFC

20150048 [ICCAT]/141 [IOTC]

YU FONG 168

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC

2009002 [ICCAT]/142 [IOTC]

YU MAAN WON

Ismeretlen (legutóbbi ismert lobogó a CCSBT, a GFCM, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: Grúzia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

412356488[SIOFA]/31 [NPFC]

YUANDA 6

Ismeretlen

NEAFC, NPFC, SIOFA

412365486[SIOFA]/32 [NPFC]

YUANDA 8

Ismeretlen

NEAFC, NPFC, SIOFA

20170016 [ICCAT]/143 [IOTC]

YUTUNA 3 (korábbi neve a CCSBT, az ICCAT, az IOTC és a SIOFA szerint: HUNG SHENG No. 166)

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20170017 [ICCAT]/144 [IOTC]

YUTUNA No.1

Ismeretlen

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

15 [NPFC]/145[IOTC]

ZHE LING YU LENG 90055

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

16 [NPFC]/146[IOTC]

ZHE LING YU LENG 905

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

412123526[SIOFA]/33 [NPFC]

ZHEXIANG YU 23029

Ismeretlen

NEAFC, NPFC, SIOFA

7302548/2006003[ICCAT]/97[IOTC]

ZHI MING [a CCSBT, az ICCAT és a NEAFC szerint], No. 101 GLORIA [a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint] (korábbi nevei a CCSBT és az ICCAT szerint: GOLDEN LAKE, NO. 101 GLORIA; korábbi neve a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint: GOLDEN LAKE)  (3)

Mongólia [a CCSBT, az ICCAT és a NEAFC szerint], ismeretlen [a GFCM, az IOTC, a NEAFC és a SIOFA szerint] (legutóbbi ismert lobogó: Panama)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

4 [NPFC]/147[IOTC]

ZHOU YU 651

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

5 [NPFC]/148[IOTC]

ZHOU YU 652

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

6 [NPFC]/149[IOTC]

ZHOU YU 653

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

7 [NPFC]/150[IOTC]

ZHOU YU 656

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

8 [NPFC]/151[IOTC]

ZHOU YU 657

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

9 [NPFC]/152[IOTC]

ZHOU YU 658

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

10 [NPFC]/153[IOTC]

ZHOU YU 659

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

11 [NPFC]/154[IOTC]

ZHOU YU 660

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

12 [NPFC]/155[IOTC]

ZHOU YU 661

Ismeretlen

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

29 [NPFC]

ZHOU YU 808/Ismeretlen

Ismeretlen

NEAFC  (4), NPFC, SIOFA

30 [NPFC]

ZHOU YU 809/Ismeretlen

Ismeretlen

NEAFC  (4), NPFC, SIOFA

---

(1)  Nemzetközi Tengerészeti Szervezet.

(2)  További információk a regionális halászati gazdálkodási szervezetek (RFMO-k) weboldalain érhetők el.

(3)  Ezt a hajót egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetek több alkalommal felvették a listára; ezért minden információ ugyanabba a sorba került átmásolásra. További információk a regionális halászati gazdálkodási szervezetek (RFMO-k) weboldalain érhetők el.

(4)  A NEAFC egy „ISMERETLEN” elnevezésű hajóval egészítette ki az IUU-hajók listáját, az NPFC listájával való összevetést követően; nem lehet azonban meghatározni, hogy melyikre hivatkoznak. Ezért mindkét „ISMERETLEN” hajó esetében hivatkozás történik a NEAFC-ra.

---

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/37

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1121 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. július 8.)

az uniós piacra belépő termékek termékbiztonsága és megfelelése tekintetében végzett ellenőrzésekről a tagállamok által benyújtandó statisztikai adatok részleteinek meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (9) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/1020 rendelet 25. cikkének (6) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy az uniós jog hatálya alá tartozó, az uniós piacra belépő termékek tekintetében az említett rendelet 25. cikkének (1) bekezdése alapján általuk kijelölt hatóságok által végzett ellenőrzésekről részletes statisztikai adatokat nyújtsanak be a Bizottsághoz. Az (EU) 2019/1020 rendelet kifejezetten rendelkezik arról, hogy e statisztikai adatoknak ki kell terjedniük a termékek ellenőrzése terén a termékbiztonság és a megfelelőség tekintetében végrehajtott beavatkozások számára. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/1020 rendelet 25. cikkének (6) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy az uniós jog hatálya alá tartozó, az uniós piacra belépő termékek tekintetében az említett rendelet 25. cikkének (1) bekezdése alapján általuk kijelölt hatóságok által végzett ellenőrzésekről részletes statisztikai adatokat nyújtsanak be a Bizottsághoz. Az (EU) 2019/1020 rendelet kifejezetten rendelkezik arról, hogy e statisztikai adatoknak ki kell terjedniük a termékek ellenőrzése terén a termékbiztonság és a megfelelőség tekintetében végrehajtott beavatkozások számára.

| (2) | E statisztikai adatok részleteit meg kell határozni. |
| --- | --- |

(2)

E statisztikai adatok részleteit meg kell határozni.

| (3) | Az olyan esetekben, amikor az (EU) 2019/1020 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt hatóságok intézkedése nyomán a piacfelügyeleti hatóságok az említett rendelet 28. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megtagadják egy termék szabad forgalomba bocsátását, a beavatkozások számára vonatkozó statisztikai adatokat hasznos volna kiegészíteni az érintett termékkel kapcsolatos részletesebb információkkal, mert ez hozzájárulna a termékbiztonság és a megfelelés ügyének és tendenciáinak jobb megértéséhez. A benyújtott statisztikai adatok emellett a kockázatkezelés javításához is hozzájárulhatnak. |
| --- | --- |

(3)

Az olyan esetekben, amikor az (EU) 2019/1020 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt hatóságok intézkedése nyomán a piacfelügyeleti hatóságok az említett rendelet 28. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megtagadják egy termék szabad forgalomba bocsátását, a beavatkozások számára vonatkozó statisztikai adatokat hasznos volna kiegészíteni az érintett termékkel kapcsolatos részletesebb információkkal, mert ez hozzájárulna a termékbiztonság és a megfelelés ügyének és tendenciáinak jobb megértéséhez. A benyújtott statisztikai adatok emellett a kockázatkezelés javításához is hozzájárulhatnak.

| (4) | Míg az ellenőrzések terén végrehajtott beavatkozásokkal kapcsolatban a Bizottsághoz benyújtott statisztikai adatoknak ki kell terjedniük az uniós piacra belépő termékek valamennyi ellenőrzésére, csak azokra az ellenőrzésekre kell vonatkozniuk, amelyek esetében a kijelölt hatóságok ténylegesen beavatkoztak. Ezért a statisztikai adatok nem tartalmazhatnak kizárólag elektronikus adatfeldolgozási eljárásokkal végzett ellenőrzésekre vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

Míg az ellenőrzések terén végrehajtott beavatkozásokkal kapcsolatban a Bizottsághoz benyújtott statisztikai adatoknak ki kell terjedniük az uniós piacra belépő termékek valamennyi ellenőrzésére, csak azokra az ellenőrzésekre kell vonatkozniuk, amelyek esetében a kijelölt hatóságok ténylegesen beavatkoztak. Ezért a statisztikai adatok nem tartalmazhatnak kizárólag elektronikus adatfeldolgozási eljárásokkal végzett ellenőrzésekre vonatkozó adatokat.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2019/1020 rendelet 43. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2019/1020 rendelet 43. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az (EU) 2019/1020 rendelet 25. cikkének (6) bekezdése értelmében benyújtandó statisztikai adatoknak az uniós jog hatálya alá tartozó termékek ellenőrzése terén a termékbiztonság és a termékmegfelelés tekintetében végrehajtott beavatkozások alábbi részleteit kell tartalmazniuk:

| a) | a beavatkozások száma összesen; |
| --- | --- |

a)

a beavatkozások száma összesen;

| b) | azon beavatkozások teljes száma, amelyek az (EU) 2019/1020 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése alapján a szabad forgalomba bocsátás felfüggesztését eredményezték; |
| --- | --- |

b)

azon beavatkozások teljes száma, amelyek az (EU) 2019/1020 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése alapján a szabad forgalomba bocsátás felfüggesztését eredményezték;

| c) | azon beavatkozások kapcsán, amelyek nyomán az illetékes hatóságok felszólították az érintett gazdasági szereplőt valamilyen intézkedés végrehajtására, vagy a piacfelügyeleti hatóság az (EU) 2019/1020 rendelet 28. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megtagadta a termék szabad forgalomba bocsátását, az alábbi adatok:






  i. | az a nap, amelyen a vámhatóság elfogadta a vám-árunyilatkozatot; |
| --- | --- | --- |

c)

azon beavatkozások kapcsán, amelyek nyomán az illetékes hatóságok felszólították az érintett gazdasági szereplőt valamilyen intézkedés végrehajtására, vagy a piacfelügyeleti hatóság az (EU) 2019/1020 rendelet 28. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megtagadta a termék szabad forgalomba bocsátását, az alábbi adatok:

i.

az a nap, amelyen a vámhatóság elfogadta a vám-árunyilatkozatot;

| ii. | az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 143a. és 144. cikke szerinti csökkentett adatkészletet tartalmazó vám-árunyilatkozatok esetében a vám-árunyilatkozat típusának jelzése; |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 143a. és 144. cikke szerinti csökkentett adatkészletet tartalmazó vám-árunyilatkozatok esetében a vám-árunyilatkozat típusának jelzése;

| iii. | a származási ország (16 08 000 000 adatelem) vagy ha ez nem áll rendelkezésre, az exportőr országa (13 01 018 020 adatalelem); |
| --- | --- |

iii.

a származási ország (16 08 000 000 adatelem) vagy ha ez nem áll rendelkezésre, az exportőr országa (13 01 018 020 adatalelem);

| iv. | a Harmonizált Rendszer szerinti alszám kódja (18 09 056 000 adatalelem); |
| --- | --- |

iv.

a Harmonizált Rendszer szerinti alszám kódja (18 09 056 000 adatalelem);

| v. | a Kombinált Nómenklatúra szerinti kód (18 09 057 000 adatalelem); |
| --- | --- |

v.

a Kombinált Nómenklatúra szerinti kód (18 09 057 000 adatalelem);

| vi. | a kiegészítő mértékegység (18 02 000 000 adatelem) vagy ha ez nem áll rendelkezésre, a nettó tömeg (18 01 000 000 adatalelem); |
| --- | --- |

vi.

a kiegészítő mértékegység (18 02 000 000 adatelem) vagy ha ez nem áll rendelkezésre, a nettó tömeg (18 01 000 000 adatalelem);

| vii. | a fuvarozási mód a határon (19 03 000 000 adatelem); |
| --- | --- |

vii.

a fuvarozási mód a határon (19 03 000 000 adatelem);

| viii. | az érintett fő termékkategória; |
| --- | --- |

viii.

az érintett fő termékkategória;

| ix. | a piacfelügyeleti hatóságok szerint megsértett fő uniós jogszabály; |
| --- | --- |

ix.

a piacfelügyeleti hatóságok szerint megsértett fő uniós jogszabály;

| x. | annak jelzése, hogy a termék szabad forgalomba bocsátható-e, ha az érintett gazdasági szereplők megteszik az illetékes hatóságok által előírt intézkedéseket. |
| --- | --- |

x.

annak jelzése, hogy a termék szabad forgalomba bocsátható-e, ha az érintett gazdasági szereplők megteszik az illetékes hatóságok által előírt intézkedéseket.

(2)   Az (1) bekezdésben említett adatoknak ki kell terjedniük minden nem kizárólag elektronikus adatfeldolgozási eljárás révén elvégzett ellenőrzésre.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a két vagy több tétel alá tartozó termékekre vonatkozó vám-árunyilatkozatok esetében az egyes tételekre vonatkozó beavatkozásokat külön beavatkozásoknak kell tekinteni.

(4)   E cikk (1) bekezdése c) pontjának iii–vii. alpontja alkalmazásában a benyújtandó adatok az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet B. melléklete szerinti megfelelő adatelem tekintetében a vám-árunyilatkozatban rendelkezésre álló információk. Ha azonban a tagállamok az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 2., 143a. és 144. cikkének vagy az említett rendeletben meghatározott bármely egyéb átmeneti szabálynak megfelelően eltérő adatszolgáltatási követelményeket alkalmaznak a vám-árunyilatkozat tekintetében, a benyújtandó adatoknak az említett adatszolgáltatási követelmények hatálya alá tartozó vám-árunyilatkozatban szereplő egyenértékű információknak kell lenniük.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

2021. július 16-tól alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 169., 2019.6.25., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

2

---

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1122 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. július 8.)

az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendeletnek a norvég bankközi kamatlábnak a pénzügyi piacokon használt kritikus referenciamutatók (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján megállapított jegyzékébe való felvétele és a londoni bankközi kamatlábnak az e jegyzékből való törlése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A referenciamutatók az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontja alapján kritikusnak tekinthetők. A 20. cikk (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a referenciamutatóknak – az ilyen referenciamutatók kritikus referenciamutatónak történő minősítése érdekében – olyan adatszolgáltatók által szolgáltatott bemeneti adatokon kell alapulniuk, amelyek többségükben valamely tagállam területén találhatók, és azokat az adott tagállamban kritikusnak kell minősíteni. A Bizottság 2016. augusztus 11-én elfogadta az (EU) 2016/1368 bizottsági végrehajtási rendeletet (2), amely létrehozta a kritikus referenciamutatók jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

A referenciamutatók az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontja alapján kritikusnak tekinthetők. A 20. cikk (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a referenciamutatóknak – az ilyen referenciamutatók kritikus referenciamutatónak történő minősítése érdekében – olyan adatszolgáltatók által szolgáltatott bemeneti adatokon kell alapulniuk, amelyek többségükben valamely tagállam területén találhatók, és azokat az adott tagállamban kritikusnak kell minősíteni. A Bizottság 2016. augusztus 11-én elfogadta az (EU) 2016/1368 bizottsági végrehajtási rendeletet (2), amely létrehozta a kritikus referenciamutatók jegyzékét.

| (2) | Az (EU) 2016/1011 rendelet alkalmazandó az Európai Gazdasági Térségben (EGT), és 2019. december 6-án átültették a norvég jogba. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/1011 rendelet alkalmazandó az Európai Gazdasági Térségben (EGT), és 2019. december 6-án átültették a norvég jogba.

| (3) | 2020. december 3-án a norvég illetékes hatóság, a Finanstilsynet, az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján javasolta, hogy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) ismerje el kritikus referenciamutatóként a norvég bankközi kamatláb (NIBOR) elnevezésű mutatót, mivel a NIBOR Norvégiában kritikusnak minősül, és olyan adatszolgáltatók adatszolgáltatásán alapul, amelyek mindegyike Norvégiában található. |
| --- | --- |

(3)

2020. december 3-án a norvég illetékes hatóság, a Finanstilsynet, az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján javasolta, hogy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) ismerje el kritikus referenciamutatóként a norvég bankközi kamatláb (NIBOR) elnevezésű mutatót, mivel a NIBOR Norvégiában kritikusnak minősül, és olyan adatszolgáltatók adatszolgáltatásán alapul, amelyek mindegyike Norvégiában található.

| (4) | A NIBOR az azon kamatlábak átlaga alapján számított referencia-kamatláb, amelyek mellett a norvég pénzpiacon aktív bankok hajlandóak különböző futamidőkre fedezetlen pénzeszközöket kölcsönözni egymásnak. A NIBOR-t napi alapon, öt különböző futamidőre kell meghatározni: egy hétre, valamint egy, két, három és hat hónapra. A NIBOR-panelben 2020. december 3-án hat bank vett részt, mindegyik norvégiai székhelyű. |
| --- | --- |

(4)

A NIBOR az azon kamatlábak átlaga alapján számított referencia-kamatláb, amelyek mellett a norvég pénzpiacon aktív bankok hajlandóak különböző futamidőkre fedezetlen pénzeszközöket kölcsönözni egymásnak. A NIBOR-t napi alapon, öt különböző futamidőre kell meghatározni: egy hétre, valamint egy, két, három és hat hónapra. A NIBOR-panelben 2020. december 3-án hat bank vett részt, mindegyik norvégiai székhelyű.

| (5) | Az ESMA-nak benyújtott értékelésben a Finanstilsynet megállapította, hogy ha a NIBOR-t beszüntetnék, vagy azt olyan bemeneti adat vagy olyan adatszolgáltatói panel alapján állítanák elő, amely már nem teljes mértékben tükrözi a mögöttes piaci vagy gazdasági valóságot, az Norvégiában jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna a pénzügyi piacok működésére. |
| --- | --- |

(5)

Az ESMA-nak benyújtott értékelésben a Finanstilsynet megállapította, hogy ha a NIBOR-t beszüntetnék, vagy azt olyan bemeneti adat vagy olyan adatszolgáltatói panel alapján állítanák elő, amely már nem teljes mértékben tükrözi a mögöttes piaci vagy gazdasági valóságot, az Norvégiában jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna a pénzügyi piacok működésére.

| (6) | A Finanstilsynet adatai szerint a NIBOR-t a háztartásoknak és nem pénzügyi intézményeknek nyújtott hiteleknél használják referenciaként, amelyek összege körülbelül 418 milliárd EUR, ami a Norvégiában háztartásoknak és nem pénzügyi intézményeknek nyújtott összes hitel 94 %-ának, valamint Norvégia bruttó hazai terméke (GDP) 136 %-ának felel meg. A NIBOR emellett a változó kamatozású norvég kötvényállomány teljes névértékének körülbelül 60 %-ánál szolgál a kamatszelvény-kifizetések referenciájaként, összesen mintegy 130 milliárd EUR értékben. A Finanstilsynet egyetlen központi szerződő féltől származó adatok alapján azt is igazolta, hogy 2020 októberétől a NIBOR kimagasló összegben, legalább 1988 milliárd EUR névérték tekintetében referenciaként szolgál a tőzsdén kívüli származtatott kamatügyletekben. Végül a Finanstilsynet jelezte, hogy a NIBOR-t jelenleg befektetési alapoknál is referenciaként használják, és az érintett alapok összesített nettó eszközértéke eléri a 0,3 milliárd EUR-t. A NIBOR-t referenciaként használó pénzügyi eszközök és pénzügyi ügyletek teljes értéke ezért legalább nyolcszor nagyobb Norvégia bruttó nemzeti termékénél. |
| --- | --- |

(6)

A Finanstilsynet adatai szerint a NIBOR-t a háztartásoknak és nem pénzügyi intézményeknek nyújtott hiteleknél használják referenciaként, amelyek összege körülbelül 418 milliárd EUR, ami a Norvégiában háztartásoknak és nem pénzügyi intézményeknek nyújtott összes hitel 94 %-ának, valamint Norvégia bruttó hazai terméke (GDP) 136 %-ának felel meg. A NIBOR emellett a változó kamatozású norvég kötvényállomány teljes névértékének körülbelül 60 %-ánál szolgál a kamatszelvény-kifizetések referenciájaként, összesen mintegy 130 milliárd EUR értékben. A Finanstilsynet egyetlen központi szerződő féltől származó adatok alapján azt is igazolta, hogy 2020 októberétől a NIBOR kimagasló összegben, legalább 1988 milliárd EUR névérték tekintetében referenciaként szolgál a tőzsdén kívüli származtatott kamatügyletekben. Végül a Finanstilsynet jelezte, hogy a NIBOR-t jelenleg befektetési alapoknál is referenciaként használják, és az érintett alapok összesített nettó eszközértéke eléri a 0,3 milliárd EUR-t. A NIBOR-t referenciaként használó pénzügyi eszközök és pénzügyi ügyletek teljes értéke ezért legalább nyolcszor nagyobb Norvégia bruttó nemzeti termékénél.

| (7) | A Finanstilsynet értékelése megállapítja, hogy a NIBOR alapvető fontosságú a norvég pénzügyi stabilitás és piaci integritás szempontjából, továbbá megszüntetése vagy megbízhatatlansága Norvégiában jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna a pénzügyi piacok működésére, a vállalkozásokra és a fogyasztókra, mivel azt hitelek, fogyasztóihitel-termékek, tőzsdén kívüli származtatott kamatügyletek és befektetési alapok kapcsán egyaránt használják. |
| --- | --- |

(7)

A Finanstilsynet értékelése megállapítja, hogy a NIBOR alapvető fontosságú a norvég pénzügyi stabilitás és piaci integritás szempontjából, továbbá megszüntetése vagy megbízhatatlansága Norvégiában jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna a pénzügyi piacok működésére, a vállalkozásokra és a fogyasztókra, mivel azt hitelek, fogyasztóihitel-termékek, tőzsdén kívüli származtatott kamatügyletek és befektetési alapok kapcsán egyaránt használják.

| (8) | Az ESMA 2021. január 28-án a Bizottságnak megküldött véleménye szerint a Finanstilsynet értékelése megfelel az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikkének (3) bekezdésében szereplő követelményeknek, továbbá a Finanstilsynet kvantitatív adatokkal támasztotta alá a NIBOR kritikus referenciamutatóként való elismerésének jogosultságát, illetve a NIBOR-nak a norvég gazdaságban betöltött létfontosságú szerepére vonatkozó analitikai érvelést. |
| --- | --- |

(8)

Az ESMA 2021. január 28-án a Bizottságnak megküldött véleménye szerint a Finanstilsynet értékelése megfelel az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikkének (3) bekezdésében szereplő követelményeknek, továbbá a Finanstilsynet kvantitatív adatokkal támasztotta alá a NIBOR kritikus referenciamutatóként való elismerésének jogosultságát, illetve a NIBOR-nak a norvég gazdaságban betöltött létfontosságú szerepére vonatkozó analitikai érvelést.

| (9) | Az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak legalább kétévente felül kell vizsgálnia a kritikus referenciamutatók jegyzékét, és ezeket a referenciamutatókat az Unióban található referenciamutató-kezelőknek kell előállítaniuk. 2020. január 31-én az Egyesült Királyság kilépett az Unióból. Az Egyesült Királyságban található referenciamutató-kezelők által előállított referenciamutatók ezért már nem minősülhetnek kritikus referenciamutatóknak, és törölni kell azokat az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendelet mellékletében szereplő kritikus referenciamutatók jegyzékéből. A londoni bankközi kamatlábat (LIBOR) 2017. december 19-én kritikus referenciamutatónak minősítették, ezért a LIBOR-t törölni kell az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendelet mellékletében szereplő kritikus referenciamutatók jegyzékéből. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak legalább kétévente felül kell vizsgálnia a kritikus referenciamutatók jegyzékét, és ezeket a referenciamutatókat az Unióban található referenciamutató-kezelőknek kell előállítaniuk. 2020. január 31-én az Egyesült Királyság kilépett az Unióból. Az Egyesült Királyságban található referenciamutató-kezelők által előállított referenciamutatók ezért már nem minősülhetnek kritikus referenciamutatóknak, és törölni kell azokat az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendelet mellékletében szereplő kritikus referenciamutatók jegyzékéből. A londoni bankközi kamatlábat (LIBOR) 2017. december 19-én kritikus referenciamutatónak minősítették, ezért a LIBOR-t törölni kell az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendelet mellékletében szereplő kritikus referenciamutatók jegyzékéből.

| (10) | Az (EU) 2016/1011 rendeletet az (EU) 2019/2175 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosította többek között oly módon, hogy 2022. január 1-jétől az ESMÁ-t jelölte meg az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett kritikus referenciamutatók kezelőinek illetékes hatóságaként. A kritikus referenciamutatók kezelőinek az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett hatásköre azonban az érintett illetékes nemzeti hatóságnál marad. Ezért a kritikus referenciamutatóknak a Bizottság által összeállított jegyzékében indokolt különbséget tenni az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett kritikus referenciamutatók és az említett rendelet 20. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kritikus referenciamutatók között. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2016/1011 rendeletet az (EU) 2019/2175 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosította többek között oly módon, hogy 2022. január 1-jétől az ESMÁ-t jelölte meg az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett kritikus referenciamutatók kezelőinek illetékes hatóságaként. A kritikus referenciamutatók kezelőinek az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett hatásköre azonban az érintett illetékes nemzeti hatóságnál marad. Ezért a kritikus referenciamutatóknak a Bizottság által összeállított jegyzékében indokolt különbséget tenni az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett kritikus referenciamutatók és az említett rendelet 20. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kritikus referenciamutatók között.

| (11) | Az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | A NIBOR alapvető fontosságára, széles körű használatára és a norvégiai tőkeelosztásban betöltött szerepére tekintettel e rendeletnek sürgősséggel hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(12)

A NIBOR alapvető fontosságára, széles körű használatára és a norvégiai tőkeelosztásban betöltött szerepére tekintettel e rendeletnek sürgősséggel hatályba kell lépnie.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/1368 végrehajtási rendelet mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 171., 2016.6.29., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1368 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 11.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a pénzügyi piacokon használt kritikus referenciamutatók jegyzékének megállapításáról (HL L 217., 2016.8.12., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2175 rendelete (2019. december 18.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendelet, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról szóló 1094/2010/EU rendelet, az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló 1095/2010/EU rendelet, a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről szóló (EU) 2016/1011 rendelet, valamint a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló (EU) 2015/847 rendelet módosításáról (HL L 334., 2019.12.27., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A kritikus referenciamutatók jegyzéke az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja alapján

| Sorszám | Referenciamutató | Referenciamutató-kezelő | Székhely |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Európai bankközi kamatláb (EURIBOR®) | European Money Markets Institute (EMMI) (Európai Pénzpiacok Intézete) | Brüsszel (Belgium) |
| 2. | Egynapos euro indexátlag (EONIA®) | European Money Markets Institute (EMMI) (Európai Pénzpiacok Intézete) | Brüsszel (Belgium) |

Sorszám

Referenciamutató

Referenciamutató-kezelő

Székhely

1.

Európai bankközi kamatláb (EURIBOR®)

European Money Markets Institute (EMMI) (Európai Pénzpiacok Intézete)

Brüsszel (Belgium)

2.

Egynapos euro indexátlag (EONIA®)

European Money Markets Institute (EMMI) (Európai Pénzpiacok Intézete)

Brüsszel (Belgium)

A kritikus referenciamutatók jegyzéke az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján

| Sorszám | Referenciamutató | Referenciamutató-kezelő | Székhely |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Stockholmi bankközi kamatláb (STIBOR) | Svenska Bankföreningen (Svéd Bankárszövetség) | Stockholm (Svédország) |
| 2. | Varsói bankközi kamatláb (WIBOR) | GPW benchmarks S.A. | Varsó (Lengyelország) |
| 5. | Norvég bankközi kamatláb (NIBOR) | Norske Finansielle Referanser (NoRe) | Oslo (Norvégia) |

Sorszám

Referenciamutató

Referenciamutató-kezelő

Székhely

1.

Stockholmi bankközi kamatláb (STIBOR)

Svenska Bankföreningen (Svéd Bankárszövetség)

Stockholm (Svédország)

2.

Varsói bankközi kamatláb (WIBOR)

GPW benchmarks S.A.

Varsó (Lengyelország)

5.

Norvég bankközi kamatláb (NIBOR)

Norske Finansielle Referanser (NoRe)

Oslo (Norvégia)

---

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/43

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1123 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. július 8.)

a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelettel elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedések felfüggesztéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok alkalmazása és érvényesítése terén az Unióra ruházott jogok gyakorlásáról és a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 654/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2020. november 7-én elfogadta a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedésekről szóló (EU) 2020/1646 végrehajtási rendeletet (2), amely kiegészítő vámok alkalmazásáról rendelkezik az Egyesült Államokból származó több termék Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2020. november 7-én elfogadta a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedésekről szóló (EU) 2020/1646 végrehajtási rendeletet (2), amely kiegészítő vámok alkalmazásáról rendelkezik az Egyesült Államokból származó több termék Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | Az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelet (9) preambulumbekezdése értelmében a Bizottság hajlandó felfüggeszteni a rendelet alkalmazását, amennyiben az Egyesült Államok egyes termékek esetében felfüggeszti az Európai Unióból történő behozatallal szemben alkalmazott ellenintézkedéseit a nagy polgári légi járművek tekintetében folyó WTO-vitákkal összefüggésben. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelet (9) preambulumbekezdése értelmében a Bizottság hajlandó felfüggeszteni a rendelet alkalmazását, amennyiben az Egyesült Államok egyes termékek esetében felfüggeszti az Európai Unióból történő behozatallal szemben alkalmazott ellenintézkedéseit a nagy polgári légi járművek tekintetében folyó WTO-vitákkal összefüggésben.

| (3) | Miután az Egyesült Államokkal megállapodás született arról, hogy az összes intézkedést négy hónapra kölcsönösen felfüggesztik, a Bizottság 2021. március 9-én elfogadta a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelettel elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedések felfüggesztéséről szóló (EU) 2021/425 végrehajtási rendeletet (3), amely 2021. július 10-ig felfüggesztette az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

(3)

Miután az Egyesült Államokkal megállapodás született arról, hogy az összes intézkedést négy hónapra kölcsönösen felfüggesztik, a Bizottság 2021. március 9-én elfogadta a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelettel elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedések felfüggesztéséről szóló (EU) 2021/425 végrehajtási rendeletet (3), amely 2021. július 10-ig felfüggesztette az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelet alkalmazását.

| (4) | Valdis Dombrovskis ügyvezető alelnök és Katherine Tai, az Egyesült Államok kereskedelmi képviselője 2021. június 15-én megállapodásra jutott a nagy polgári légi járművekre vonatkozó együttműködés keretéről, amely szerint „mindegyik fél szándéka az, hogy öt évre felfüggesztik ellenintézkedéseik alkalmazását”. |
| --- | --- |

(4)

Valdis Dombrovskis ügyvezető alelnök és Katherine Tai, az Egyesült Államok kereskedelmi képviselője 2021. június 15-én megállapodásra jutott a nagy polgári légi járművekre vonatkozó együttműködés keretéről, amely szerint „mindegyik fél szándéka az, hogy öt évre felfüggesztik ellenintézkedéseik alkalmazását”.

| (5) | A 654/2014/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban „amennyiben a rendelet értelmében elfogadott kereskedelempolitikai intézkedéseket ki kell igazítani, a Bizottság – a 4. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően – a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében bármely megfelelő módosítást bevezethet”. |
| --- | --- |

(5)

A 654/2014/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban „amennyiben a rendelet értelmében elfogadott kereskedelempolitikai intézkedéseket ki kell igazítani, a Bizottság – a 4. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően – a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében bármely megfelelő módosítást bevezethet”.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2015/1843 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott, a kereskedelmi akadályokkal foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2015/1843 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott, a kereskedelmi akadályokkal foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság 2021. július 11-től kezdődően öt évre felfüggeszti az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelet alkalmazását. Minden esetleges további felfüggesztés vagy módosítás – ideértve a korábbi ismételt érvénybe helyezést is – sérelme nélkül az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendeletben előírt vámok 2026. július 11-től kezdődő hatállyal újra alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet 2021. július 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 189., 2014.6.27., 50. o.; módosítva az (EU) 2015/1843 rendelettel (HL L 272., 2015.10.16., 1. o.), valamint az (EU) 2021/167 rendelettel (HL L 49., 2021.2.12., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelete (2020. november 7.) a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedésekről (HL L 373., 2020.11.9., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/425 végrehajtási rendelete (2021. március 9.) a Kereskedelmi Világszervezet vitarendezési egyetértése szerint egy kereskedelmi vitát követően hozott döntés nyomán az (EU) 2020/1646 végrehajtási rendelettel elrendelt, az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedések felfüggesztéséről (HL L 84., 2021.3.9., 16. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1843 rendelete (2015. október 6.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelempolitika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (kodifikált szöveg) (HL L 272., 2015.10.16., 1. o.).

4

---

HATÁROZATOK

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/45

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU) 2021/1124 HATÁROZATA

(2021. július 7.)

a Bíróság két bírájának és két főtanácsnokának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 253. és 255. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bíróság tizennégy bírájának és hat főtanácsnokának hivatali ideje 2021. október 6-án lejár. |
| --- | --- |

(1)

A Bíróság tizennégy bírájának és hat főtanácsnokának hivatali ideje 2021. október 6-án lejár.

| (2) | A 2021. október 7-jén kezdődő és 2027. október 6-án lejáró időszakra bírákat és főtanácsnokokat kell kinevezni e tisztségek betöltésére. |
| --- | --- |

(2)

A 2021. október 7-jén kezdődő és 2027. október 6-án lejáró időszakra bírákat és főtanácsnokokat kell kinevezni e tisztségek betöltésére.

| (3) | Jelöltként javasolták Küllike JÜRIMÄE-t a bírósági bírói megbízatásának megújítása céljából. |
| --- | --- |

(3)

Jelöltként javasolták Küllike JÜRIMÄE-t a bírósági bírói megbízatásának megújítása céljából.

| (4) | Jelöltként javasolták Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA-t a bírósági főtanácsnoki megbízatásának megújítása céljából. |
| --- | --- |

(4)

Jelöltként javasolták Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA-t a bírósági főtanácsnoki megbízatásának megújítása céljából.

| (5) | Jelöltként javasolták Maria LOURDES ARASTEY SAHÚN-t az első bírósági bírói megbízatására való kinevezése céljából. |
| --- | --- |

(5)

Jelöltként javasolták Maria LOURDES ARASTEY SAHÚN-t az első bírósági bírói megbízatására való kinevezése céljából.

| (6) | Jelöltként javasolták Tamara ĆAPETA-t a bírósági főtanácsnoki tisztségre való kinevezése céljából. |
| --- | --- |

(6)

Jelöltként javasolták Tamara ĆAPETA-t a bírósági főtanácsnoki tisztségre való kinevezése céljából.

| (7) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke által létrehozott bizottság kedvező véleményt adott a Bíróságra bíráknak és főtanácsnokoknak jelölt említett személyeknek a feladatra való alkalmasságáról, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke által létrehozott bizottság kedvező véleményt adott a Bíróságra bíráknak és főtanácsnokoknak jelölt említett személyeknek a feladatra való alkalmasságáról,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői a 2021. október 7-től 2027. október 6-ig tartó időszakra a következő személyeket nevezik ki a Bíróság bírájává:

| — | Küllike JÜRIMÄE, |
| --- | --- |

—

Küllike JÜRIMÄE,

| — | Maria Lourdes ARASTEY SAHÚN. |
| --- | --- |

—

Maria Lourdes ARASTEY SAHÚN.

2. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői a 2021. október 7-től 2027. október 6-ig tartó időszakra a következő személyeket nevezik ki a Bíróság főtanácsnokává:

| — | Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA, |
| --- | --- |

—

Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA,

| — | Tamara ĆAPETA. |
| --- | --- |

—

Tamara ĆAPETA.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. Július 7-én.

az elnök

I. JARC

---

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/47

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1125 HATÁROZATA

(2021. július 8.)

a cink-D-glükonát orvosi rendelvényhez kötött gyógyszernek a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemek viselésére nem jogosult gyógyszerek jegyzékébe való felvétele elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 54a. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek külső csomagolásán elhelyezendő biztonsági elemekre vonatkozó részletes szabályok meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. október 2-i (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (2),

mivel:

| (1) | A 2001/83/EK irányelv 54a. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszereken el kell helyezni az irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemeket, azon gyógyszerek kivételével, amelyeket az említett irányelv 54a. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett eljárásnak megfelelően jegyzékbe vettek. Az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete felsorolja azokat az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszereket vagy termékkategóriákat, amelyeken nem helyezendők el biztonsági elemek a hamisításuk kockázata, illetve az abból eredő kockázat alapján. A cink-D-glükonát orvosi rendelvényhez kötött gyógyszer nem szerepel e jegyzékben. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/83/EK irányelv 54a. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszereken el kell helyezni az irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemeket, azon gyógyszerek kivételével, amelyeket az említett irányelv 54a. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett eljárásnak megfelelően jegyzékbe vettek. Az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete felsorolja azokat az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszereket vagy termékkategóriákat, amelyeken nem helyezendők el biztonsági elemek a hamisításuk kockázata, illetve az abból eredő kockázat alapján. A cink-D-glükonát orvosi rendelvényhez kötött gyógyszer nem szerepel e jegyzékben.

| (2) | 2019. február 15-én a német illetékes hatóság a 2001/83/EK irányelv 54a. cikke (4) bekezdésének és az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendelet 46. cikke (2) bekezdésének megfelelően arról tájékoztatta a Bizottságot e-mailben, hogy a cinci-D-glükonát orvosi rendelvényhez kötött gyógyszert nem tekintik a hamisítás kockázatának kitettnek a 2001/83/EK irányelv 54a. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumok alapján. A német illetékes hatóság úgy ítélte meg, hogy a cink-D-glükonátot ezért mentesíteni kell a 2001/83/EK irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemek elhelyezésére vonatkozó követelmény alól. |
| --- | --- |

(2)

2019. február 15-én a német illetékes hatóság a 2001/83/EK irányelv 54a. cikke (4) bekezdésének és az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendelet 46. cikke (2) bekezdésének megfelelően arról tájékoztatta a Bizottságot e-mailben, hogy a cinci-D-glükonát orvosi rendelvényhez kötött gyógyszert nem tekintik a hamisítás kockázatának kitettnek a 2001/83/EK irányelv 54a. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumok alapján. A német illetékes hatóság úgy ítélte meg, hogy a cink-D-glükonátot ezért mentesíteni kell a 2001/83/EK irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemek elhelyezésére vonatkozó követelmény alól.

| (3) | A Bizottság értékelte az érintett gyógyszer hamisításának kockázatát és az abból eredő kockázatot, figyelembe véve a 2001/83/EK irányelv 54a. cikke (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt kritériumokat. A szóban forgó gyógyszert súlyos betegségek, például a Wilson-kór és az Acrodermatitis enteropathica rendellenesség kezelésére engedélyezték, ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kezelhető betegségek súlyossága alapján az említett irányelv 54a. cikke (2) bekezdése b) pontjának iv. pontjában említettek szerint a hamisításból eredő kockázatok nem elhanyagolhatók. Ennek fényében a gyógyszer nem felel meg a kapcsolódó feltételeknek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság értékelte az érintett gyógyszer hamisításának kockázatát és az abból eredő kockázatot, figyelembe véve a 2001/83/EK irányelv 54a. cikke (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt kritériumokat. A szóban forgó gyógyszert súlyos betegségek, például a Wilson-kór és az Acrodermatitis enteropathica rendellenesség kezelésére engedélyezték, ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kezelhető betegségek súlyossága alapján az említett irányelv 54a. cikke (2) bekezdése b) pontjának iv. pontjában említettek szerint a hamisításból eredő kockázatok nem elhanyagolhatók. Ennek fényében a gyógyszer nem felel meg a kapcsolódó feltételeknek.

| (4) | Így a cink-D-glükonát gyógyszert nem helyénvaló felvenni az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletébe, és az nem mentesíthető a 2001/83/EK irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemek elhelyezésére vonatkozó követelmény alól. |
| --- | --- |

(4)

Így a cink-D-glükonát gyógyszert nem helyénvaló felvenni az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletébe, és az nem mentesíthető a 2001/83/EK irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemek elhelyezésére vonatkozó követelmény alól.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Bizottságnak az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek biztonsági elemeiről szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktussal foglalkozó szakértői csoportja értékelésével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Bizottságnak az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek biztonsági elemeiről szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktussal foglalkozó szakértői csoportja értékelésével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A cink-D-glükonát orvosi rendelvényhez kötött gyógyszer nem kerül felvételre az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletébe, és nem mentesül a 2001/83/EK irányelv 54. cikkének o) pontjában említett biztonsági elemek elhelyezésére vonatkozó követelmény alól.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

1

(2)  
  HL L 32., 2016.2.9., 1. o.

2

---

| 2021.7.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1126 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. július 8.)

a Svájc által kiállított Covid-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (10) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez.

| (2) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: FMOPA) alapján kölcsönösen beutazáshoz és tartózkodáshoz való jog illeti meg az uniós polgárokat és a svájci állampolgárokat. Noha az FMOPA I. melléklete 5. cikkének (1) bekezdésében rendelkezik a szabad mozgás népegészségügyi okokból történő korlátozásának lehetőségéről, nem tartalmaz az uniós jogi aktusok beépítésére vonatkozó mechanizmust. Ezért az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdésében foglalt felhatalmazás Svájcra is kiterjed. |
| --- | --- |

(2)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: FMOPA) alapján kölcsönösen beutazáshoz és tartózkodáshoz való jog illeti meg az uniós polgárokat és a svájci állampolgárokat. Noha az FMOPA I. melléklete 5. cikkének (1) bekezdésében rendelkezik a szabad mozgás népegészségügyi okokból történő korlátozásának lehetőségéről, nem tartalmaz az uniós jogi aktusok beépítésére vonatkozó mechanizmust. Ezért az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdésében foglalt felhatalmazás Svájcra is kiterjed.

| (3) | 2021. június 4-én Svájc rendeletet fogadott el a Covid-igazolványokról (3) (a továbbiakban: a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelet), amely jogalapot biztosít a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításához. |
| --- | --- |

(3)

2021. június 4-én Svájc rendeletet fogadott el a Covid-igazolványokról (3) (a továbbiakban: a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelet), amely jogalapot biztosít a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításához.

| (4) | Svájc 2021. június 23-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy csak a Svájcban engedélyezett Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan állít ki interoperábilis oltási igazolványokat. Ezek jelenleg a Comirnaty, a Moderna és a Janssen Covid19-oltóanyagok, amelyek az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikke (5) bekezdése első albekezdésének hatálya alá tartozó Covid19-oltóanyagoknak felelnek meg. Svájc továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az egyes adagok beadását követően állítja ki a Covid19 oltási igazolványokat, és azokban egyértelműen feltünteti, hogy az oltási sorozat lezárult-e vagy sem. |
| --- | --- |

(4)

Svájc 2021. június 23-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy csak a Svájcban engedélyezett Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan állít ki interoperábilis oltási igazolványokat. Ezek jelenleg a Comirnaty, a Moderna és a Janssen Covid19-oltóanyagok, amelyek az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikke (5) bekezdése első albekezdésének hatálya alá tartozó Covid19-oltóanyagoknak felelnek meg. Svájc továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az egyes adagok beadását követően állítja ki a Covid19 oltási igazolványokat, és azokban egyértelműen feltünteti, hogy az oltási sorozat lezárult-e vagy sem.

| (5) | Svájc arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2021. január 21-i tanácsi ajánlás (4)alapján csak az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (5) 17. cikkével létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott, a Covid19 antigén gyorstesztek közös és frissített jegyzékében felsorolt nukleinsav-amplifikációs tesztekre vagy antigén gyorstesztekre vonatkozóan fog interoperábilis tesztigazolványokat kiállítani. |
| --- | --- |

(5)

Svájc arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2021. január 21-i tanácsi ajánlás (4)alapján csak az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (5) 17. cikkével létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott, a Covid19 antigén gyorstesztek közös és frissített jegyzékében felsorolt nukleinsav-amplifikációs tesztekre vagy antigén gyorstesztekre vonatkozóan fog interoperábilis tesztigazolványokat kiállítani.

| (6) | Ezen túlmenően Svájc arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy legkorábban 11 nappal a pozitív teszt után állít ki interoperábilis gyógyultsági igazolványokat, amelyek legfeljebb 180 napig érvényesek. |
| --- | --- |

(6)

Ezen túlmenően Svájc arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy legkorábban 11 nappal a pozitív teszt után állít ki interoperábilis gyógyultsági igazolványokat, amelyek legfeljebb 180 napig érvényesek.

| (7) | Svájc arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Covid-igazolványok kiállítására szolgáló, a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelet szerinti rendszere megfelel az (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozatban (6) meghatározott technikai előírásoknak. |
| --- | --- |

(7)

Svájc arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Covid-igazolványok kiállítására szolgáló, a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelet szerinti rendszere megfelel az (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozatban (6) meghatározott technikai előírásoknak.

| (8) | A Bizottság 2021. június 9-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy a Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelettel összhangban kiállított Covid19-igazolványok technikailag alkalmasak arra, hogy azokat a tagállamok az (EU) 2021/953 rendelet alapján létrehozott bizalmi keretrendszer felhasználásával ellenőrizzék. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2021. június 9-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy a Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelettel összhangban kiállított Covid19-igazolványok technikailag alkalmasak arra, hogy azokat a tagállamok az (EU) 2021/953 rendelet alapján létrehozott bizalmi keretrendszer felhasználásával ellenőrizzék.

| (9) | 2021. június 23-án Svájc hivatalos biztosítékokat nyújtott arra vonatkozóan is, hogy elfogadja a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolásokat. |
| --- | --- |

(9)

2021. június 23-án Svájc hivatalos biztosítékokat nyújtott arra vonatkozóan is, hogy elfogadja a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolásokat.

| (10) | Svájc mindenekelőtt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy ha a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az FMOPA-val összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldásához elfogad oltási igazolást, azonos feltételek mellett elfogadja az uniós tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően kiállított azon Covid19-oltóanyagra vonatkozó oltási igazolványokat is, amelyre a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) értelmében forgalombahozatali engedélyt adtak ki. Svájc ugyanezen célból továbbá elfogadhat a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően kiállított oltási igazolványokat olyan Covid19-oltóanyagra vonatkozóan is, amelyre valamely tagállam illetékes hatósága a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) értelmében forgalombahozatali engedélyt adott ki, olyan Covid19-oltóanyagra vonatkozóan, amelynek forgalmazását az említett irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében ideiglenesen engedélyezték vagy olyan Covid19-oltóanyagra vonatkozóan, amely szerepel a WHO vészhelyzeti felhasználási engedélyt kapott oltóanyagokat tartalmazó listáján. Ha Svájc elfogad ilyen Covid19-oltóanyagokra oltási igazolást, azonos feltételek mellett elfogadja a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően ugyanezen Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan kiállított oltási igazolványokat is. |
| --- | --- |

(10)

Svájc mindenekelőtt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy ha a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az FMOPA-val összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldásához elfogad oltási igazolást, azonos feltételek mellett elfogadja az uniós tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően kiállított azon Covid19-oltóanyagra vonatkozó oltási igazolványokat is, amelyre a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) értelmében forgalombahozatali engedélyt adtak ki. Svájc ugyanezen célból továbbá elfogadhat a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően kiállított oltási igazolványokat olyan Covid19-oltóanyagra vonatkozóan is, amelyre valamely tagállam illetékes hatósága a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) értelmében forgalombahozatali engedélyt adott ki, olyan Covid19-oltóanyagra vonatkozóan, amelynek forgalmazását az említett irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében ideiglenesen engedélyezték vagy olyan Covid19-oltóanyagra vonatkozóan, amely szerepel a WHO vészhelyzeti felhasználási engedélyt kapott oltóanyagokat tartalmazó listáján. Ha Svájc elfogad ilyen Covid19-oltóanyagokra oltási igazolást, azonos feltételek mellett elfogadja a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően ugyanezen Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan kiállított oltási igazolványokat is.

| (11) | Svájc továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy ha Svájc a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az FMOPA-val összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében – és figyelembe véve a határ menti közösségek sajátos helyzetét is – a SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló teszt elvégzésének igazolását írja elő, azonos feltételek mellett elfogadja a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően kiállított, negatív eredményt mutató tesztigazolványokat is. |
| --- | --- |

(11)

Svájc továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy ha Svájc a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az FMOPA-val összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében – és figyelembe véve a határ menti közösségek sajátos helyzetét is – a SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló teszt elvégzésének igazolását írja elő, azonos feltételek mellett elfogadja a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően kiállított, negatív eredményt mutató tesztigazolványokat is.

| (12) | Svájc arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy ha Svájc a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az FMOPA-val összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében elfogadja a SARS-CoV-2 fertőzésből való gyógyultságra vonatkozó igazolást, azonos feltételek mellett elfogadja a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően kiállított gyógyultsági igazolványokat is. |
| --- | --- |

(12)

Svájc arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy ha Svájc a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az FMOPA-val összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében elfogadja a SARS-CoV-2 fertőzésből való gyógyultságra vonatkozó igazolást, azonos feltételek mellett elfogadja a tagállamok által az (EU) 2021/953 rendeletnek megfelelően kiállított gyógyultsági igazolványokat is.

| (13) | Ugyanakkor 2021. június 9-én egy technikai teszt igazolta, hogy a tagállamok által kiállított uniós digitális Covid-igazolványok technikailag alkalmasak arra, hogy azokat Svájc az (EU) 2021/953 rendelet alapján létrehozott bizalmi keretrendszer felhasználásával ellenőrizze. |
| --- | --- |

(13)

Ugyanakkor 2021. június 9-én egy technikai teszt igazolta, hogy a tagállamok által kiállított uniós digitális Covid-igazolványok technikailag alkalmasak arra, hogy azokat Svájc az (EU) 2021/953 rendelet alapján létrehozott bizalmi keretrendszer felhasználásával ellenőrizze.

| (14) | Ezért rendelkezésre állnak az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelettel összhangban kiállított Covid19-igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(14)

Ezért rendelkezésre állnak az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelettel összhangban kiállított Covid19-igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni.

| (15) | Tehát a Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelettel összhangban kiállított Covid19-igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek mellett el kell fogadni. Ennek megfelelően, ha a tagállamok a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldásához elfogadnak oltási igazolást, a SARS-CoV-2 fertőzésből való gyógyultságra vonatkozó igazolást vagy a SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló teszt elvégzésének igazolását, azonos feltételek mellett el kell fogadniuk a Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendeletnek megfelelően kiállított gyógyultsági igazolványokat vagy negatív eredményt mutató tesztigazolványokat, és azon Covid19-oltóanyagra vonatkozó oltási igazolványokat is, amelyre a 726/2004/EK rendelet értelmében forgalombahozatali engedélyt adtak ki. A tagállamok ugyanezen célból elfogadhatnak a Svájc által olyan Covid19-oltóanyagra vonatkozóan kiállított oltási igazolványokat is, amely esetében Svájc illetékes hatósága a Covid-igazolványokról szóló svájci rendeletnek megfelelően forgalombahozatali engedélyt adott ki, viszont amelyre a 726/2004/EK rendelet értelmében nem adtak ki forgalombahozatali engedélyt. |
| --- | --- |

(15)

Tehát a Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelettel összhangban kiállított Covid19-igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek mellett el kell fogadni. Ennek megfelelően, ha a tagállamok a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldásához elfogadnak oltási igazolást, a SARS-CoV-2 fertőzésből való gyógyultságra vonatkozó igazolást vagy a SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló teszt elvégzésének igazolását, azonos feltételek mellett el kell fogadniuk a Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendeletnek megfelelően kiállított gyógyultsági igazolványokat vagy negatív eredményt mutató tesztigazolványokat, és azon Covid19-oltóanyagra vonatkozó oltási igazolványokat is, amelyre a 726/2004/EK rendelet értelmében forgalombahozatali engedélyt adtak ki. A tagállamok ugyanezen célból elfogadhatnak a Svájc által olyan Covid19-oltóanyagra vonatkozóan kiállított oltási igazolványokat is, amely esetében Svájc illetékes hatósága a Covid-igazolványokról szóló svájci rendeletnek megfelelően forgalombahozatali engedélyt adott ki, viszont amelyre a 726/2004/EK rendelet értelmében nem adtak ki forgalombahozatali engedélyt.

| (16) | Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggesztheti vagy megszüntetheti ezt a határozatot, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggesztheti vagy megszüntetheti ezt a határozatot, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdésében foglalt feltételek.

| (17) | Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, Svájcot hozzá kell kapcsolni az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott, az uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszeréhez. |
| --- | --- |

(17)

Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, Svájcot hozzá kell kapcsolni az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott, az uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszeréhez.

| (18) | Mivel Svájcot a lehető leggyorsabban hozzá kell kapcsolni az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott, az uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(18)

Mivel Svájcot a lehető leggyorsabban hozzá kell kapcsolni az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott, az uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (19) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 2021/953/EU rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 2021/953/EU rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Svájc által a Covid-igazolványokról szóló svájci rendelettel összhangban kiállított Covid19 oltási, teszt- és gyógyultsági igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni.

2. cikk

Svájcot hozzá kell kapcsolni az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott, az uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszeréhez.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  
  HL L 114., 2002.4.30., 6. o.

2

(3)  
  Verordnung vom 4. Juni 2021 über Zertifikate zum Nachweis einer Covid-19-Impfung, einer Covid-19-Genesung oder eines Covid-19-Testergebnisses (Covid-19-Verordnung Zertifikate), AS 2021 325/ Ordonnance du 4 juin 2021 sur les certificats attestant la vaccination contre le COVID-19, la guérison du COVID-19 ou la réalisation d’un test de dépistage du COVID-19 (Ordonnance COVID-19 certificats), RO 2021 325/Ordinanza del 4 giugno 2021 concernente i certificati attestanti l’avvenuta vaccinazione anti-COVID-19, la guarigione dalla COVID-19 o il risultato di un test COVID-19 (Ordinanza sui certificati COVID-19), RU 2021 325.

3

Verordnung vom 4. Juni 2021 über Zertifikate zum Nachweis einer Covid-19-Impfung, einer Covid-19-Genesung oder eines Covid-19-Testergebnisses (Covid-19-Verordnung Zertifikate)

Ordonnance du 4 juin 2021 sur les certificats attestant la vaccination contre le COVID-19, la guérison du COVID-19 ou la réalisation d’un test de dépistage du COVID-19 (Ordonnance COVID-19 certificats)

Ordinanza del 4 giugno 2021 concernente i certificati attestanti l’avvenuta vaccinazione anti-COVID-19, la guarigione dalla COVID-19 o il risultato di un test COVID-19 (Ordinanza sui certificati COVID-19)

(4)  A Tanács ajánlása (2021. január 21.) az antigén gyorstesztek alkalmazására és validálására, valamint a Covid19-tesztek eredményének az Unióban történő kölcsönös elismerésére vonatkozó közös keretről (HL C 24., 2021.1.22., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2013/EU határozata (2013. október 22.) a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2021/1073 végrehajtási határozata (2021. június 28.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról (HL L 230., 2021.6.30., 32. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete (2004. március 31.) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó uniós eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról (HL L 136., 2004.4.30., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

8

---