# Az Európai Unió L 305/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 305 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. augusztus 31. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 305

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. augusztus 31.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1416 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. június 17.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az Egyesült Királyságból érkező járatoknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerből való kizárása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1417 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. június 22.) az (EU) 2016/1139 rendeletnek a 2021–2023-as időszakra vonatkozóan a balti-tengeri lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettséggel kapcsolatos előírások tekintetében történő kiegészítéséről | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1418 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. június 23.) a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében kiszabott szankciókra vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1419 végrehajtási rendelete (2021. augusztus 24.) egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről (Nagykunsági birspálinka) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1420 végrehajtási rendelete (2021. augusztus 30.) a bizonyos állományok tekintetében 2021-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1421 rendelete (2021. augusztus 30.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 17 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/1416 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. június 17.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az Egyesült Királyságból érkező járatoknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerből való kizárása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2021/1417 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. június 22.) az (EU) 2016/1139 rendeletnek a 2021–2023-as időszakra vonatkozóan a balti-tengeri lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettséggel kapcsolatos előírások tekintetében történő kiegészítéséről

3

*

A Bizottság (EU) 2021/1418 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. június 23.) a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében kiszabott szankciókra vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról

6

*

A Bizottság (EU) 2021/1419 végrehajtási rendelete (2021. augusztus 24.) egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről (Nagykunsági birspálinka)

8

*

A Bizottság (EU) 2021/1420 végrehajtási rendelete (2021. augusztus 30.) a bizonyos állományok tekintetében 2021-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről

10

*

A Bizottság (EU) 2021/1421 rendelete (2021. augusztus 30.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1416 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. június 17.)

a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az Egyesült Királyságból érkező járatoknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerből való kizárása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 25a. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/87/EK irányelv 25a. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy rendelkezéseket fogadjon el a harmadik országból érkező járatoknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) hatálya alóli kizárása érdekében. E rendelkezéseknek biztosítaniuk kell az EU ETS és a harmadik országok által a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében elfogadott intézkedések optimális összeegyeztetését. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/87/EK irányelv 25a. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy rendelkezéseket fogadjon el a harmadik országból érkező járatoknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) hatálya alóli kizárása érdekében. E rendelkezéseknek biztosítaniuk kell az EU ETS és a harmadik országok által a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében elfogadott intézkedések optimális összeegyeztetését.

| (2) | 2020 decemberében megállapodás született az Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között (2). Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2020/2252 tanácsi határozat alapján (3) aláírta és az (EU) 2021/689 tanácsi határozat alapján jóváhagyta (4). A megállapodást 2021. május 1-jei hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazták (5). A megállapodás előírja, hogy mindegyik félnek rendelkeznie kell hatékony szén-dioxid-árazási rendszerrel, amely kiterjed a légi közlekedésre, és hogy az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén található repülőterekről az Egyesült Királyságban található repülőterekre irányuló járatokat az EU ETS keretében kell szabályozni. A 2003/87/EK irányelv 28a. cikkének (7) bekezdése értelmében a 2003/87/EK irányelv 28a. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltérést – miszerint a tagállamoknak az említett irányelvben foglalt követelményeket teljesültnek kell tekinteniük az EGT-n kívüli országokban található repülőterekre irányuló és onnan kiinduló egyes repülésekből származó kibocsátások tekintetében –, csak a megállapodás feltételeivel összhangban lehet alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

2020 decemberében megállapodás született az Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között (2). Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2020/2252 tanácsi határozat alapján (3) aláírta és az (EU) 2021/689 tanácsi határozat alapján jóváhagyta (4). A megállapodást 2021. május 1-jei hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazták (5). A megállapodás előírja, hogy mindegyik félnek rendelkeznie kell hatékony szén-dioxid-árazási rendszerrel, amely kiterjed a légi közlekedésre, és hogy az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén található repülőterekről az Egyesült Királyságban található repülőterekre irányuló járatokat az EU ETS keretében kell szabályozni. A 2003/87/EK irányelv 28a. cikkének (7) bekezdése értelmében a 2003/87/EK irányelv 28a. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltérést – miszerint a tagállamoknak az említett irányelvben foglalt követelményeket teljesültnek kell tekinteniük az EGT-n kívüli országokban található repülőterekre irányuló és onnan kiinduló egyes repülésekből származó kibocsátások tekintetében –, csak a megállapodás feltételeivel összhangban lehet alkalmazni.

| (3) | Ezért módosítani kell a 2003/87/EK irányelvet annak érdekében, hogy az Egyesült Királyságban található repülőterekről az EGT-ben található repülőterekre irányuló járatok ne tartozzanak az EU ETS hatálya alá. Az EU ETS hatálya alá tartozó légijármű-üzemeltetők körének fenntartása érdekében az Egyesült Királyságban található repülőterekről az EGT-ben található repülőterekre irányuló járatok kizárása nem érinti azokat a rendelkezéseket, amelyek a járatok száma vagy az üzemeltetőnkénti kibocsátás tekintetében meghatározott küszöbértékek alapján zárnak ki az EU ETS hatálya alól bizonyos légi közlekedési tevékenységeket. |
| --- | --- |

(3)

Ezért módosítani kell a 2003/87/EK irányelvet annak érdekében, hogy az Egyesült Királyságban található repülőterekről az EGT-ben található repülőterekre irányuló járatok ne tartozzanak az EU ETS hatálya alá. Az EU ETS hatálya alá tartozó légijármű-üzemeltetők körének fenntartása érdekében az Egyesült Királyságban található repülőterekről az EGT-ben található repülőterekre irányuló járatok kizárása nem érinti azokat a rendelkezéseket, amelyek a járatok száma vagy az üzemeltetőnkénti kibocsátás tekintetében meghatározott küszöbértékek alapján zárnak ki az EU ETS hatálya alól bizonyos légi közlekedési tevékenységeket.

| (4) | A 2003/87/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/87/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | mivel a megállapodást 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazták, ezt a rendeletet az említett időponttól kezdődő kibocsátások tekintetében kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(5)

mivel a megállapodást 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazták, ezt a rendeletet az említett időponttól kezdődő kibocsátások tekintetében kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2003/87/EK irányelv I. mellékletében a táblázat „Tevékenységek” oszlopában a „Légi közlekedés” bejegyzés második bekezdése a következőképpen módosul:

| 1. | a j) pont második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Az l) és m) pontban említett járatok, valamint a tagállamok uralkodói és közvetlen családjuk, a tagállamok állam- és kormányfői, valamint miniszterei hivatalos út alkalmával történő szállítása e pont alól nem képezhet kivételt;” |
| --- | --- |

1.

a j) pont második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az l) és m) pontban említett járatok, valamint a tagállamok uralkodói és közvetlen családjuk, a tagállamok állam- és kormányfői, valamint miniszterei hivatalos út alkalmával történő szállítása e pont alól nem képezhet kivételt;”

| 2. | a k) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „k) | 2013. január 1-jétől 2030. december 31-ig azok a repülések, amelyek e ponttól eltekintve a szóban forgó tevékenység körébe tartoznának, és amelyeket kevesebb, mint évi 1 000 tonna összkibocsátással járó repüléseket végző nem kereskedelmi légijármű-üzemeltető hajt végre (az l) és m) pontban említett járatok kibocsátásait is beleértve);” |
| --- | --- | --- |

2.

a k) pont helyébe a következő szöveg lép:

„k)

2013. január 1-jétől 2030. december 31-ig azok a repülések, amelyek e ponttól eltekintve a szóban forgó tevékenység körébe tartoznának, és amelyeket kevesebb, mint évi 1 000 tonna összkibocsátással járó repüléseket végző nem kereskedelmi légijármű-üzemeltető hajt végre (az l) és m) pontban említett járatok kibocsátásait is beleértve);”

| 3. | a bekezdés a következő m) ponttal egészül ki:






  „m) | az Egyesült Királyságban található repülőterekről induló és az EGT területén található repülőterekre érkező járatok.”. |
| --- | --- | --- |

3.

a bekezdés a következő m) ponttal egészül ki:

„m)

az Egyesült Királyságban található repülőterekről induló és az EGT területén található repülőterekre érkező járatok.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

1

(2)  Kereskedelmi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között (HL L 444., 2020.12.31., 14. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/2252 határozata (2020. december 29.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 444., 2020.12.31., 2. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2021/689 határozata (2021. április 29.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 149., 2021.4.30., 2. o.).

4

(5)  Értesítés az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás hatálybalépéséről (HL L 149., 2021.4.30., 2560. o.).

5

---

| 2021.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1417 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. június 22.)

az (EU) 2016/1139 rendeletnek a 2021–2023-as időszakra vonatkozóan a balti-tengeri lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettséggel kapcsolatos előírások tekintetében történő kiegészítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet (2) a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajokra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásával törekszik minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolni a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet (2) a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajokra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásával törekszik minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolni a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint 2015. január 1-jétől kirakodási kötelezettség vonatkozik a balti-tengeri lazac halászatára. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint 2015. január 1-jétől kirakodási kötelezettség vonatkozik a balti-tengeri lazac halászatára.

| (3) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy – az említett rendelet 9. cikke alapján létrehozott többéves tervek hiányában – a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit meghatározó visszadobási terveket fogadjon el egy hároméves kezdeti időszakra, amely további három évre meghosszabbítható. A visszadobási terveket a tagállamok által az illetékes tanácsadó testületekkel folytatott konzultációt követően kidolgozott közös ajánlások alapján kell elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy – az említett rendelet 9. cikke alapján létrehozott többéves tervek hiányában – a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit meghatározó visszadobási terveket fogadjon el egy hároméves kezdeti időszakra, amely további három évre meghosszabbítható. A visszadobási terveket a tagállamok által az illetékes tanácsadó testületekkel folytatott konzultációt követően kidolgozott közös ajánlások alapján kell elfogadni.

| (4) | Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) visszadobási tervet határozott meg a lazac, a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozóan. A visszadobási terv a lazac tekintetében többek között a kirakodási kötelezettség alóli, az e faj esetében tapasztalható magas túlélési arányokon alapuló mentességet is magában foglal, összhangban az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott rendelkezésekkel. Az 1396/2014/EU rendelet 2017 december 31-én hatályát vesztette. A balti-tengeri lazacra vonatkozó említett mentességet az (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) megújította, amely 2020. december 31-én hatályát vesztette. |
| --- | --- |

(4)

Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) visszadobási tervet határozott meg a lazac, a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozóan. A visszadobási terv a lazac tekintetében többek között a kirakodási kötelezettség alóli, az e faj esetében tapasztalható magas túlélési arányokon alapuló mentességet is magában foglal, összhangban az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott rendelkezésekkel. Az 1396/2014/EU rendelet 2017 december 31-én hatályát vesztette. A balti-tengeri lazacra vonatkozó említett mentességet az (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) megújította, amely 2020. december 31-én hatályát vesztette.

| (5) | Az (EU) 2016/1139 rendelet többéves tervet hoz létre a Balti-tengeren halászott állományokra vonatkozóan, és rendelkezik az ezen állományokra, köztük a lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteiről. Az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy kiegészítse a rendeletet a magas túlélési arányokkal összefüggő kirakodási kötelezettség részleteinek meghatározásával. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2016/1139 rendelet többéves tervet hoz létre a Balti-tengeren halászott állományokra vonatkozóan, és rendelkezik az ezen állományokra, köztük a lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteiről. Az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy kiegészítse a rendeletet a magas túlélési arányokkal összefüggő kirakodási kötelezettség részleteinek meghatározásával.

| (6) | Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír a Balti-tengeren. Ezek a tagállamok 2020. május 12-én, a Balti-tengeri Tanácsadó Testülettel folytatott konzultációt követően közös ajánlást (5) nyújtottak be a Bizottsághoz. Az érintett tudományos testületek szakvéleményt adtak. A közös ajánlást az érintett tagállamok 2020. szeptember 8-án és 2021. március 16-án aktualizálták. |
| --- | --- |

(6)

Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír a Balti-tengeren. Ezek a tagállamok 2020. május 12-én, a Balti-tengeri Tanácsadó Testülettel folytatott konzultációt követően közös ajánlást (5) nyújtottak be a Bizottsághoz. Az érintett tudományos testületek szakvéleményt adtak. A közös ajánlást az érintett tagállamok 2020. szeptember 8-án és 2021. március 16-án aktualizálták.

| (7) | A módosított közös ajánlás azt javasolja, hogy a bizonyos passzív halászeszközökkel fogott lazac tekintetében az (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben előírt kirakodási kötelezettség alóli mentességet 2020. december 31. után is célszerű alkalmazni. Az említett mentesség ösztönzi a lazactól eltérő fajok halászata során a szelektívebb és alacsony környezeti hatású halászeszközök alkalmazását. Emellett a mentesség képes csökkenteni a madarak és emlősök járulékos fogásait. Egyes régiókban megkönnyítené a kvótagazdálkodást is, és lehetővé tenné a vadon élő lazacállományok védelmét azáltal, hogy csak a kihalászott tenyésztett lazacot tartanák meg, a vadon élő lazacokat pedig visszaengednék. A vesszőből font haltartó kosarakra/halászedényekre azonban már nem vonatkozna mentesség, és az úszó halcsapdák esetében csak a csomó nélküli léhéssel felszereltekre („Vittjanpåse”) terjedne ki a mentesség. A közös ajánlás továbbá javasolja a mentességnek az egyes tagállamok lazackvótájából származó éves fogások 8 %-ára való korlátozását annak érdekében, hogy tovább csökkenjen a mentességnek az állományra gyakorolt esetleges negatív hatása. Végezetül a Halászati és Akvakultúra-ágazati Szakértői Csoporttal folytatott konzultáció keretében rámutattak, hogy a közös ajánlásban említettek szerint a mentességnek ki kell terjednie a vonatkozó passzív halászeszközzel folytatott halászat során kifogott lazacra. |
| --- | --- |

(7)

A módosított közös ajánlás azt javasolja, hogy a bizonyos passzív halászeszközökkel fogott lazac tekintetében az (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben előírt kirakodási kötelezettség alóli mentességet 2020. december 31. után is célszerű alkalmazni. Az említett mentesség ösztönzi a lazactól eltérő fajok halászata során a szelektívebb és alacsony környezeti hatású halászeszközök alkalmazását. Emellett a mentesség képes csökkenteni a madarak és emlősök járulékos fogásait. Egyes régiókban megkönnyítené a kvótagazdálkodást is, és lehetővé tenné a vadon élő lazacállományok védelmét azáltal, hogy csak a kihalászott tenyésztett lazacot tartanák meg, a vadon élő lazacokat pedig visszaengednék. A vesszőből font haltartó kosarakra/halászedényekre azonban már nem vonatkozna mentesség, és az úszó halcsapdák esetében csak a csomó nélküli léhéssel felszereltekre („Vittjanpåse”) terjedne ki a mentesség. A közös ajánlás továbbá javasolja a mentességnek az egyes tagállamok lazackvótájából származó éves fogások 8 %-ára való korlátozását annak érdekében, hogy tovább csökkenjen a mentességnek az állományra gyakorolt esetleges negatív hatása. Végezetül a Halászati és Akvakultúra-ágazati Szakértői Csoporttal folytatott konzultáció keretében rámutattak, hogy a közös ajánlásban említettek szerint a mentességnek ki kell terjednie a vonatkozó passzív halászeszközzel folytatott halászat során kifogott lazacra.

| (8) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintette a közös ajánlással együtt benyújtott tudományos bizonyítékokat (6). A HTMGB emlékeztetett a csapdahálókra és hálóvarsákra vonatkozó korábbi értékelésére (7), valamint arra is, hogy több információra van szükség a vesszőből font haltartó kosarakra/halászedényekre és a rögzített halcsapdákra vonatkozó túlélési képességgel kapcsolatos feltételezések megerősítéséhez. Ennek alapján az aktualizált közös ajánlás már nem tartalmazza a vesszőből font haltartó kosarakat/halászedényeket. A tagállamok továbbá kifejtették, hogy a korábban benyújtott adatok a rögzített halcsapdákat is magukban foglalták, ugyan a vonatkozó tanulmány nem említi kifejezetten azokat, és hogy további vizsgálatok is folyamatban vannak. A tagállamok ezért kötelezettséget vállaltak arra, hogy e felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatályvesztése előtt további információkat nyújtanak be a rögzített halcsapdával kifogott lazac túlélési arányáról. Tekintettel arra, hogy a HTMGB korábbi értékelésében megállapította, hogy a rögzített halcsapdák a csapdahálókhoz és a hálóvarsákhoz hasonlóan működnek, és hogy a tagállamok közös ajánlásukban kötelezettséget vállaltak további kutatások elvégzésére, a mentességet indokolt továbbra is alkalmazni. Az úszó halcsapdákat illetően a HTMGB megjegyezte, hogy a csomó nélküli léhéssel felszereltek kíméletesebbek lehetnek, mint a csomó nélküli léhéssel nem felszereltek. Az eredmények azt mutatják, hogy a csomó nélküli léhéssel felszerelt úszó halcsapdákkal fogott lazac túlélési aránya 52 % volt, és ez a túlélési arány a környezeti körülményektől függően jelentősen magasabb is lehet. További kutatási projektek vannak folyamatban. |
| --- | --- |

(8)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintette a közös ajánlással együtt benyújtott tudományos bizonyítékokat (6). A HTMGB emlékeztetett a csapdahálókra és hálóvarsákra vonatkozó korábbi értékelésére (7), valamint arra is, hogy több információra van szükség a vesszőből font haltartó kosarakra/halászedényekre és a rögzített halcsapdákra vonatkozó túlélési képességgel kapcsolatos feltételezések megerősítéséhez. Ennek alapján az aktualizált közös ajánlás már nem tartalmazza a vesszőből font haltartó kosarakat/halászedényeket. A tagállamok továbbá kifejtették, hogy a korábban benyújtott adatok a rögzített halcsapdákat is magukban foglalták, ugyan a vonatkozó tanulmány nem említi kifejezetten azokat, és hogy további vizsgálatok is folyamatban vannak. A tagállamok ezért kötelezettséget vállaltak arra, hogy e felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatályvesztése előtt további információkat nyújtanak be a rögzített halcsapdával kifogott lazac túlélési arányáról. Tekintettel arra, hogy a HTMGB korábbi értékelésében megállapította, hogy a rögzített halcsapdák a csapdahálókhoz és a hálóvarsákhoz hasonlóan működnek, és hogy a tagállamok közös ajánlásukban kötelezettséget vállaltak további kutatások elvégzésére, a mentességet indokolt továbbra is alkalmazni. Az úszó halcsapdákat illetően a HTMGB megjegyezte, hogy a csomó nélküli léhéssel felszereltek kíméletesebbek lehetnek, mint a csomó nélküli léhéssel nem felszereltek. Az eredmények azt mutatják, hogy a csomó nélküli léhéssel felszerelt úszó halcsapdákkal fogott lazac túlélési aránya 52 % volt, és ez a túlélési arány a környezeti körülményektől függően jelentősen magasabb is lehet. További kutatási projektek vannak folyamatban.

| (9) | A közös ajánlás által javasolt intézkedések megfelelnek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdése b) pontjának, ezért azok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése és az (EU) 2016/1139 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint belefoglalhatók ebbe a rendeletbe. A HTMGB értékelése alapján azonban ez a kivétel csak ideiglenes lehet, és az érintett tagállamoknak e rendelet lejárta előtt kellő időben rendelkezésre kell bocsátaniuk a HTMGB által javasolt releváns kiegészítő információkat és adatokat. |
| --- | --- |

(9)

A közös ajánlás által javasolt intézkedések megfelelnek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdése b) pontjának, ezért azok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése és az (EU) 2016/1139 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint belefoglalhatók ebbe a rendeletbe. A HTMGB értékelése alapján azonban ez a kivétel csak ideiglenes lehet, és az érintett tagállamoknak e rendelet lejárta előtt kellő időben rendelkezésre kell bocsátaniuk a HTMGB által javasolt releváns kiegészítő információkat és adatokat.

| (10) | A fentiekre való tekintettel e rendelet időtartamát három évre kell korlátozni a mentesség és az érintett halászati tevékenység alakulásának naprakész értékelése érdekében. |
| --- | --- |

(10)

A fentiekre való tekintettel e rendelet időtartamát három évre kell korlátozni a mentesség és az érintett halászati tevékenység alakulásának naprakész értékelése érdekében.

| (11) | mivel a mentességet engedélyező (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2020. december 31-én hatályát vesztette, a jogfolytonosság biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kezdődő hatállyal indokolt alkalmazni. A jogbiztonság érdekében e rendeletnek sürgősen, a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(11)

mivel a mentességet engedélyező (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2020. december 31-én hatályát vesztette, a jogfolytonosság biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kezdődő hatállyal indokolt alkalmazni. A jogbiztonság érdekében e rendeletnek sürgősen, a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A rendelet tárgya és hatálya

Ez a rendelet a 2021–2023-as időszakban a Balti-tengeren kifogott lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettség tekintetében alkalmazandó és arra vonatkozóan szabályokat állapít meg.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| | „Balti-tenger”: az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott ICES IIIb, IIIc és IIId körzet. |
| --- | --- |

„Balti-tenger”: az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott ICES IIIb, IIIc és IIId körzet.

3. cikk

A magas túlélési arányú fajokra vonatkozó mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett magas túlélési arányú fajokra vonatkozó mentesség a hálóvarsával, a rögzített halcsapdával és minden egyéb típusú csapdahálóval – kivéve a csomó nélküli léhéssel nem felszerelt úszó halcsapdákkal – kifogott lazacra vonatkozik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mentesség az egyes tagállamok lazackvótájának keretében éves szinten kifogott lazac teljes mennyiségének legfeljebb 8 %-ára korlátozódik.

(3)   Az (1) bekezdésben megállapított mentességnek megfelelően kifogott lazacot haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.

4. cikk

Záró rendelkezések

A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok 2023. május 1-jéig olyan kiegészítő információkat szolgáltatnak a Bizottságnak – többek között a visszaengedés utáni mortalitásra vonatkozóan –, amelyek a rögzített halcsapdával és a csomó nélküli léhéssel felszerelt úszó halcsapdákkal fogott lazac esetében lehetővé teszik a visszadobott halak túlélési arányára vonatkozó becslés reprezentativitásának és minőségének értékelését.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől 2023. december 31-ig kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula
  VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 191., 2016.7.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  A Bizottság 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 20.) a balti-tengeri visszadobási terv elkészítéséről (HL L 370., 2014.12.30., 40. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. november 21.) a lazacra vonatkozó balti-tengeri visszadobási terv létrehozásáról (HL L 41., 2018.2.14., 1. o.).

4

(5)  
  „A BALTFISH magas szintű munkacsoport közös ajánlása a balti-tengeri kirakodási kötelezettség alóli mentességről és a lazacra vonatkozó balti-tengeri visszadobási terv létrehozásáról (ICES 22–32 alterület)”, beküldve 2020. május 12-én. A 2020. szeptember 8-i, 2020. szeptember 15-én és 2021. március 16-án megküldött aktualizált változatok.

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/6176f9ad-0855-4985-b7de-64685862b6cb.

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf/e29cf181-8d63-40ef-8050-6d980b12528f?version=1.4&download=true.

7

---

| 2021.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1418 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. június 23.)

a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében kiszabott szankciókra vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 63. cikke (4) bekezdésére, 64. cikke (6) bekezdésére és 77. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/841 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (2) módosított 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 31. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett jogosult, a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 30. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghatározott állatlétszám alapján kell kifizetni, feltéve, hogy legfeljebb három állat minősül nem meghatározottnak, és a nem meghatározott állatok egyedileg azonosíthatók az állatoknak az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 7. pontja szerinti azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon. Az állatok egyedi azonosítása azonban csak a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre vonatkozik, más állatfajokra nem. Ezenkívül a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közigazgatási szankciót csak akkor kell alkalmazni, ha háromnál több állat minősül nem meghatározottnak; a szóban forgó bekezdés ugyanakkor nem említi azt az esetet, amikor három vagy annál kevesebb olyan szarvasmarha-, juh- és kecskeféle minősül nem meghatározottnak, amelyek egyedileg nem azonosíthatók az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/841 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (2) módosított 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 31. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett jogosult, a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 30. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghatározott állatlétszám alapján kell kifizetni, feltéve, hogy legfeljebb három állat minősül nem meghatározottnak, és a nem meghatározott állatok egyedileg azonosíthatók az állatoknak az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 7. pontja szerinti azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon. Az állatok egyedi azonosítása azonban csak a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre vonatkozik, más állatfajokra nem. Ezenkívül a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közigazgatási szankciót csak akkor kell alkalmazni, ha háromnál több állat minősül nem meghatározottnak; a szóban forgó bekezdés ugyanakkor nem említi azt az esetet, amikor három vagy annál kevesebb olyan szarvasmarha-, juh- és kecskeféle minősül nem meghatározottnak, amelyek egyedileg nem azonosíthatók az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon.

| (2) | A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt második feltétel ezért a közigazgatási szankciók alkalmazásától való eltérésből kizár minden, a szarvasmarha-, juh- és kecskeféléktől eltérő állatot, amelyekre a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó. |
| --- | --- |

(2)

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt második feltétel ezért a közigazgatási szankciók alkalmazásától való eltérésből kizár minden, a szarvasmarha-, juh- és kecskeféléktől eltérő állatot, amelyekre a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó.

| (3) | Helyénvaló tehát a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontját úgy átalakítani, hogy az egyedi azonosítás követelménye csak a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre vonatkozzon. |
| --- | --- |

(3)

Helyénvaló tehát a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontját úgy átalakítani, hogy az egyedi azonosítás követelménye csak a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre vonatkozzon.

| (4) | A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (2) bekezdése nem ír elő szankciót azokra az esetekre, amikor három vagy annál kevesebb nem meghatározottnak minősülő szarvasmarha-, juh- és kecskeféle egyedileg nem azonosítható, ami azt jelenti, hogy ezek az egyedek az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott módokon már nem azonosíthatók és nyomonkövethetők. Ez olyan helyzethez vezet, amelyben a kevésbé súlyos, pusztán a nem meghatározott állatok számán alapuló meg nem felelések szankciókat vonnának maguk után, míg a nem azonosítható állatokkal (szarvasmarha, juh- és kecskefélékkel) kapcsolatos súlyosabb meg nem felelések nem járnának következményekkel. |
| --- | --- |

(4)

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (2) bekezdése nem ír elő szankciót azokra az esetekre, amikor három vagy annál kevesebb nem meghatározottnak minősülő szarvasmarha-, juh- és kecskeféle egyedileg nem azonosítható, ami azt jelenti, hogy ezek az egyedek az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott módokon már nem azonosíthatók és nyomonkövethetők. Ez olyan helyzethez vezet, amelyben a kevésbé súlyos, pusztán a nem meghatározott állatok számán alapuló meg nem felelések szankciókat vonnának maguk után, míg a nem azonosítható állatokkal (szarvasmarha, juh- és kecskefélékkel) kapcsolatos súlyosabb meg nem felelések nem járnának következményekkel.

| (5) | Ezért helyénvaló közigazgatási szankciókat előírni a súlyosabb meg nem felelések esetére is, amikor a nem meghatározott szarvasmarha-, juh- és kecskefélék egyedileg nem azonosíthatók az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon, függetlenül a számuktól. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló közigazgatási szankciókat előírni a súlyosabb meg nem felelések esetére is, amikor a nem meghatározott szarvasmarha-, juh- és kecskefélék egyedileg nem azonosíthatók az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon, függetlenül a számuktól.

| (6) | Ezért a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az (EU) 2021/841 felhatalmazáson alapuló rendelet analógiájára ezt a rendeletet a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő igénylési évekre vagy támogatási időszakokra benyújtott támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2021/841 felhatalmazáson alapuló rendelet analógiájára ezt a rendeletet a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő igénylési évekre vagy támogatási időszakokra benyújtott támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikke a következőképpen módosul:

| a) | az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a nem meghatározottnak minősülő szarvasmarha-, juh- és kecskefélék egyedileg azonosíthatók az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon.”; |
| --- | --- | --- |

a)

az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a nem meghatározottnak minősülő szarvasmarha-, juh- és kecskefélék egyedileg azonosíthatók az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon.”;

| b) | a (2) bekezdés első albekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „Ha háromnál több állat minősül nem meghatározottnak, vagy ha a nem meghatározottnak minősülő szarvasmarha-, juh- és kecskefélék egyedileg nem azonosíthatók az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon, akkor azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett az (1) bekezdésben említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult, az alábbiak szerint kell csökkenteni:”. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés első albekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Ha háromnál több állat minősül nem meghatározottnak, vagy ha a nem meghatározottnak minősülő szarvasmarha-, juh- és kecskefélék egyedileg nem azonosíthatók az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében meghatározott bármely módon, akkor azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett az (1) bekezdésben említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés, illetve ilyen támogatási intézkedés alá tartozó művelettípus keretében az érintett igénylési évben jogosult, az alábbiak szerint kell csökkenteni:”.

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A rendeletet a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő igénylési évekre vagy támogatási időszakokra benyújtott támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/841 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. február 19.) a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerével kapcsolatos meg nem felelésekre és az állattartási támogatási rendszerek vagy az állattartással kapcsolatos támogatási intézkedések keretében bejelentett állatokhoz kapcsolódó közigazgatási szankciók mértékének kiszámítására vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról (HL L 186., 2021.5.27., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 181., 2014.6.20., 48. o.).

3

---

| 2021.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1419 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. augusztus 24.)

egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről („Nagykunsági birspálinka”)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről, a szeszes italok nevének az egyéb élelmiszerek kiszerelésén és csomagolásán való feltüntetéséről, a szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak és desztillátumoknak az alkoholtartalmú italok gyártásában való felhasználásáról, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 17. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálta Magyarországnak a „Nagykunsági birspálinka” földrajzi jelzés bejegyzésére vonatkozó, 2016. október 18-i kérelmét. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 17. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálta Magyarországnak a „Nagykunsági birspálinka” földrajzi jelzés bejegyzésére vonatkozó, 2016. október 18-i kérelmét.

| (2) | A 110/2008/EK rendeletet felváltó (EU) 2019/787 rendelet 2019. május 25-én lépett hatályba. A szóban forgó rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 110/2008/EK rendeletnek a földrajzi árujelzőkre vonatkozó III. fejezete 2019. június 8-án hatályát vesztette. |
| --- | --- |

(2)

A 110/2008/EK rendeletet felváltó (EU) 2019/787 rendelet 2019. május 25-én lépett hatályba. A szóban forgó rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 110/2008/EK rendeletnek a földrajzi árujelzőkre vonatkozó III. fejezete 2019. június 8-án hatályát vesztette.

| (3) | Miután megállapította, hogy a kérelem megfelel a 110/2008/EK rendeletnek, a Bizottság a műszaki dokumentáció főbb előírásait az említett rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) az (EU) 2019/787 rendelet 50. cikke (4) bekezdése első albekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

Miután megállapította, hogy a kérelem megfelel a 110/2008/EK rendeletnek, a Bizottság a műszaki dokumentáció főbb előírásait az említett rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) az (EU) 2019/787 rendelet 50. cikke (4) bekezdése első albekezdésének megfelelően.

| (4) | A Bizottsághoz nem érkezett az (EU) 2019/787 rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalás. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz nem érkezett az (EU) 2019/787 rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalás.

| (5) | Ezért helyénvaló rendelkezni a „Nagykunsági birspálinka” jelölés földrajzi jelzésként történő bejegyzéséről, |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló rendelkezni a „Nagykunsági birspálinka” jelölés földrajzi jelzésként történő bejegyzéséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Nagykunsági birspálinka” földrajzi jelzés bejegyzésre kerül. Ez a rendelet az (EU) 2019/787 rendelet 30. cikke (4) bekezdésének megfelelően megadja a „Nagykunsági birspálinka” elnevezésnek az ugyanazon rendelet 21. cikkében említett oltalmat.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 39., 2008.2.13., 16. o.).

2

(3)  
  HL C 184., 2021.5.12., 19. o.

3

---

| 2021.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1420 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. augusztus 30.)

a bizonyos állományok tekintetében 2021-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 105. cikke (1), (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2020. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:






  — | az (EU) 2018/2025 tanácsi rendelet (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

A 2020. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:

—

az (EU) 2018/2025 tanácsi rendelet (2),

| — | az (EU) 2019/1838 tanácsi rendelet (3), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/1838 tanácsi rendelet (3),

| — | az (EU) 2019/2236 tanácsi rendelet (4), valamint |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/2236 tanácsi rendelet (4), valamint

| — | az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (5). |
| --- | --- |

—

az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (5).

| (2) | A 2021. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:






  — | az (EU) 2020/1579 tanácsi rendelet (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2021. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:

—

az (EU) 2020/1579 tanácsi rendelet (6),

| — | az (EU) 2021/90 tanácsi rendelet (7), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/90 tanácsi rendelet (7),

| — | az (EU) 2021/91 tanácsi rendelet (8), valamint |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/91 tanácsi rendelet (8), valamint

| — | az (EU) 2021/92 tanácsi rendelet (9). |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/92 tanácsi rendelet (9).

| (3) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit. |
| --- | --- |

(3)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit.

| (4) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) és (3) bekezdése előírja, hogy a következő évre vagy évekre vonatkozó kvótacsökkentéseket az említett bekezdésekben meghatározott szorzótényezők alkalmazásával kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(4)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) és (3) bekezdése előírja, hogy a következő évre vagy évekre vonatkozó kvótacsökkentéseket az említett bekezdésekben meghatározott szorzótényezők alkalmazásával kell végrehajtani.

| (5) | Egyes tagállamok túllépték a 2020. évre megállapított halászati kvótáikat. Ezért a túlhalászott állományok tekintetében helyénvaló csökkenteni a 2021-re és – adott esetben – a későbbi évekre vonatkozóan megállapított halászati kvótáikat. |
| --- | --- |

(5)

Egyes tagállamok túllépték a 2020. évre megállapított halászati kvótáikat. Ezért a túlhalászott állományok tekintetében helyénvaló csökkenteni a 2021-re és – adott esetben – a későbbi évekre vonatkozóan megállapított halászati kvótáikat.

| (6) | Az (EU) 2020/1247 bizottsági végrehajtási rendelet (10) és az (EU) 2020/2006 bizottsági végrehajtási rendelet (11) 2020 tekintetében egyes tagállamok és egyes fajok vonatkozásában már rendelkezett a halászati kvóták csökkentéséről. Egyes tagállamok tekintetében azonban bizonyos fajokra a 2020. évre rendelkezésre álló kvótákat meghaladó csökkentést kellett volna alkalmazni, így a csökkentéseket az adott évben nem lehetett teljes mértékben végrehajtani. Annak érdekében, hogy ilyen esetekben az érintett állományra vonatkozó teljes mennyiség levonásra kerüljön, a fennmaradó mennyiségeket a 2021-es és – adott esetben – későbbi kvótacsökkentések megállapításakor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2020/1247 bizottsági végrehajtási rendelet (10) és az (EU) 2020/2006 bizottsági végrehajtási rendelet (11) 2020 tekintetében egyes tagállamok és egyes fajok vonatkozásában már rendelkezett a halászati kvóták csökkentéséről. Egyes tagállamok tekintetében azonban bizonyos fajokra a 2020. évre rendelkezésre álló kvótákat meghaladó csökkentést kellett volna alkalmazni, így a csökkentéseket az adott évben nem lehetett teljes mértékben végrehajtani. Annak érdekében, hogy ilyen esetekben az érintett állományra vonatkozó teljes mennyiség levonásra kerüljön, a fennmaradó mennyiségeket a 2021-es és – adott esetben – későbbi kvótacsökkentések megállapításakor figyelembe kell venni.

| (7) | Portugália 2019-ben túlhalászta az Atlanti-óceánban az é. sz. 5°-tól északra élő germonállományra (ALB/AN05N) vonatkozó kvótáját. Az e túlhalászásból eredő 1 271,026 tonnás csökkentés 2020-ban volt esedékes. Portugália kérésére a megfelelő mértékű levonásra két évre (2020 és 2021) egyenlően elosztva került sor. Az (EU) 2020/1247 rendelet értelmében a levonás első felét (635,513 tonna) a 2020. évi portugál kvóta terhére hajtották végre. Következésképpen rendelkezni kell a 2021. évi portugál kvótának a fennmaradó – 635,513 tonnát kitevő – mennyiséggel történő csökkentéséről. |
| --- | --- |

(7)

Portugália 2019-ben túlhalászta az Atlanti-óceánban az é. sz. 5°-tól északra élő germonállományra (ALB/AN05N) vonatkozó kvótáját. Az e túlhalászásból eredő 1 271,026 tonnás csökkentés 2020-ban volt esedékes. Portugália kérésére a megfelelő mértékű levonásra két évre (2020 és 2021) egyenlően elosztva került sor. Az (EU) 2020/1247 rendelet értelmében a levonás első felét (635,513 tonna) a 2020. évi portugál kvóta terhére hajtották végre. Következésképpen rendelkezni kell a 2021. évi portugál kvótának a fennmaradó – 635,513 tonnát kitevő – mennyiséggel történő csökkentéséről.

| (8) | Az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen élő homokiangolna-állomány tekintetében – mivel Dánia 2020-ban túlhalászta az (EU) 2020/123 rendelet III. mellékletében meghatározott 2r gazdálkodási terület uniós vizei vonatkozásában számára megszabott teljes kifogható mennyiséget – csökkentéseket kell alkalmazni. A homoki angolna előfordulásának figyelemmel kísérése érdekében 2021-ben az említett vizeken csak minimális homokiangolna-fogások voltak engedélyezettek. Az említett kvótacsökkentéssel azonban a továbbiakban nem lehetséges a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által javasolt, a homokiangolna-gazdálkodás felügyeletére vonatkozó rendszer (12) fenntartása. Ezért a Dánia által a 2r homokiangolna-gazdálkodási területen 2020-ban túlhalászással kimerített kvóták csökkentését a 3r homokiangolna-gazdálkodási területre vonatkozóan kell végrehajtani 2021-ben. |
| --- | --- |

(8)

Az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen élő homokiangolna-állomány tekintetében – mivel Dánia 2020-ban túlhalászta az (EU) 2020/123 rendelet III. mellékletében meghatározott 2r gazdálkodási terület uniós vizei vonatkozásában számára megszabott teljes kifogható mennyiséget – csökkentéseket kell alkalmazni. A homoki angolna előfordulásának figyelemmel kísérése érdekében 2021-ben az említett vizeken csak minimális homokiangolna-fogások voltak engedélyezettek. Az említett kvótacsökkentéssel azonban a továbbiakban nem lehetséges a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által javasolt, a homokiangolna-gazdálkodás felügyeletére vonatkozó rendszer (12) fenntartása. Ezért a Dánia által a 2r homokiangolna-gazdálkodási területen 2020-ban túlhalászással kimerített kvóták csökkentését a 3r homokiangolna-gazdálkodási területre vonatkozóan kell végrehajtani 2021-ben.

| (9) | A halászati kvótákra vonatkozó, e rendeletben előírt csökkentéseket a 185/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (13) megfelelően a spanyol kvóták 2021-re alkalmazandó csökkentéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

A halászati kvótákra vonatkozó, e rendeletben előírt csökkentéseket a 185/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (13) megfelelően a spanyol kvóták 2021-re alkalmazandó csökkentéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (10) | mivel a kvóták tonnában vannak kifejezve, az egy tonna alatti mennyiségű túlhalászást nem kell figyelembe venni, |
| --- | --- |

(10)

mivel a kvóták tonnában vannak kifejezve, az egy tonna alatti mennyiségű túlhalászást nem kell figyelembe venni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az (EU) 2020/1579, az (EU) 2021/90, az (EU) 2021/91 és az (EU) 2021/92 rendeletben a 2021. évre megállapított halászati kvótákat az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően csökkenteni kell.

(2)   Az (1) bekezdés a 185/2013/EU végrehajtási rendeletben előírt csökkentések sérelme nélkül alkalmazandó.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/2025 rendelete (2018. december 17.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2019. és 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 325., 2018.12.20., 7. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2019/1838 rendelete (2019. október 30.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2019/124 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról (HL L 281., 2019.10.31., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2019/2236 rendelete (2019. december 16.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 336., 2019.12.30., 14. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2020/1579 rendelete (2020. október 29.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2021. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2020/123 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról (HL L 362., 2020.10.30., 3. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2021/90 rendelete (2021. január 28.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2021. évre történő meghatározásáról (HL L 31., 2021.1.29., 1. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2021/91 rendelete (2021. január 28.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2021. és 2022. évre történő meghatározásáról (HL L 31., 2021.1.29., 20. o.).

8

(9)  A Tanács (EU) 2021/92 rendelete (2021. január 28.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2021. évre történő meghatározásáról (HL L 31., 2021.1.29., 31. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 2.) a bizonyos állományok tekintetében 2020-ban rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 288., 2020.9.3., 21. o.).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2020/2006 végrehajtási rendelete (2020. december 8.) a bizonyos állományok tekintetében rendelkezésre álló 2020. évi halászati kvótáknak a más állományok előző években való túlhalászása miatti csökkentéséről és az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 414., 2020.12.9., 1. o.).

11

(12)  ICES. 2021. Homoki angolna (Ammodytes spp.) a 4b–c körzetben és a 20 alkörzetben, a 2r homokiangolna-gazdálkodási területen (az Északi-tenger középső és déli része). Az ICES tanácsadó bizottságának 2021. évi jelentése. A 2021. évi ICES-szakvélemény, san.sa.2r, https://doi.org/10.17895/ices.advice.7673.

12

Ammodytes

(13)  A Bizottság 185/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) a Spanyolország részére 2013-ra és a későbbi évekre odaítélt egyes halászati kvótáknak a 2009-ben bizonyos makrélakvóták tekintetében történt túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 62., 2013.3.6., 1. o.).

13

---

Melléklet

A TÚLHALÁSZOTT ÁLLOMÁNYOKRA VONATKOZÓ 2021. ÉVI HALÁSZATI KVÓTÁK CSÖKKENTÉSE

| Tagállam | Fajkód | Területkód | Faj neve | Terület neve | 2020. évi kiinduló kvóta (kilogrammban) | 2020. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség kilogrammban) (1) | 2020. évi teljes kifogott mennyiség (kilogrammban) | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított kvótafelhasználás | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (kilogrammban) | Szorzótényező  (2) | Kiegészítő szorzótényező
   (3),  (4) | Az előző év(ek)ről fennmaradó csökkentések
   (5)
  (kilogrammban) | 2021-ben alkalmazandó csökkentések (kilogrammban) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | Hering | Az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 39 404 000 | 18 997 930 | 20 355 612 | 107,15 % | 1 357 682 | / | / | / | 1 357 682 |
| DE | MAC | 2CX14- | Makréla | 6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei | 23 416 000 | 21 146 443 | 22 858 079 | 108,09 % | 1 711 636 | / | / | / | 1 711 636 |
| DK | COD | 1N2AB. | Közönséges tőkehal | Az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | / | 1 606 | N/A | 1 606 | 1,00 | / | / | 1 606 |
| DK | DGS | 15X14 | Tüskéscápa | Az 1, 5, 6, 7, 8, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei | / | / | 4 718 | N/A | 4 718 | 1,00 | / | / | 4 718 |
| DK | HER | 03A. | Hering | 3a | 10 309 000 | 7 482 731 | 7 697 049 | 102,86 % | 214 318 | / | / | / | 214 318 |
| DK | HER | 4AB. | Hering | Az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 59 468 000 | 75 652 933 | 81 089 507 | 107,19 % | 5 436 574 | / | / | / | 5 436 574 |
| DK | MAC | 2A34. | Makréla | 3a és 4; a 2a, 3b, 3c és az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 19 998 000 | 17 987 493 | 18 625 387 | 103,55 % | 637 894 | / | / | / | 637 894 |
| DK | MAC | 2A4A-N | Makréla | A 2a és 4a övezet norvég vizei | 14 453 000 | 13 507 878 | 13 531 201 | 100,17 % | 23 323 | / | / | / | 23 323 |
| DK | POK | 1N2AB. | Fekete tőkehal | Az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | 7 800 | 88 733 | 1 137,60  % | 80 933 | 1,00 | / | / | 80 933 |
| DK | PRA | N1GRN. | Norvég garnéla | A NAFO 1 övezet grönlandi vizei | 1 400 000 | 2 800 000 | 2 818 891 | 100,67 % | 18 891 | / | / | / | 18 891 |
| DK | SAN | 234_2R | Homoki angolna | A 2r homokiangolna-gazdálkodási terület uniós vizei | 59 106 000 | 56 042 763 | 57 756 024 | 103,06 % | 1 713 261  (7) | / | / | / | 1 713 261  (7) |
| ES | COD | 1/2B. | Közönséges tőkehal | 1 és 2b | 11 688 000 | 9 576 615 | 9 581 250 | 100,05 % | 4 635 | / | / | / | 4 635 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlandi laposhal | Az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | / | 22 402 | N/A | 22 402 | 1,00 | A | / | 33 603 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Egyéb fajok | Az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | / | 22 078 | N/A | 22 078 | 1,00 | / | / | 22 078 |
| ES | RJU | 9-C. | Cifra rája | Az ICES 9 övezet uniós vizei | 15 000 | 15 000 | 21 072 | 140,48 % | 6 072 | 1,00 | / | 2 067 | 8 139 |
| EE | COD | 1N2AB. | Közönséges tőkehal | Az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | 300 000 | 316 377 | 105,46 % | 16 377 | / | / | / | 16 377 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Grönlandi laposhal | Az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | / | 8 988 | N/A | 8 988 | 1,00 | / | / | 8 988 |
| FR | NEP | 08C. | Norvég homár | 8c | 0 | 0 | 5 342 | N/A | 5 342 | 1,00 | / | / | 5 342 |
| FR | WHM | ATLANT | Fehér marlin | Atlanti-óceán | / | / | 1 225 | N/A | 1 225 | 1,00 | C | / | 2 450 |
| IE | ALB | AN05N | Germon (északi állomány) | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra | 2 891 010 | 2 743 260 | 2 938 449 | 107,12 % | 195 189 | / | C (6) | / | 195 189 |
| LV | HER | 3D-R30 | Hering | A 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei | 4 253 000 | 6 135 144 | 6 138 817 | 100,06 % | 3 673 | / | C (6) | / | 3 673 |
| LV | SPR | 3BCD-C | Spratt | A 22–32 alkörzet uniós vizei | 29 073 000 | 28 618 753 | 28 635 182 | 100,06 % | 16 429 | / | C (6) | / | 16 429 |
| NL | HER | 4AB. | Hering | Az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 51 717 000 | 50 896 907 | 51 002 687 | 100,21 % | 105 780 | / | / | / | 105 780 |
| NL | WHB | 8C3411 | Kék puhatőkehal | 8c, 9 és 10; a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizei | / | / | 12 235 | N/A | 12 235 | 1,00 | / | / | 12 235 |
| PL | HER | 1/2- | Hering | Az 1 és 2 övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 593 000 | 1 226 015 | 1 329 820 | 108,47 % | 103 805 | / | / | / | 103 805 |
| PL | MAC | 2CX14- | Makréla | 6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei | 1 649 000 | 4 724 236 | 5 185 187 | 109,76 % | 460 951 | / | / | / | 460 951 |
| PT | ALB | AN05N | Germon (északi állomány) | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra | 2 273 970 | 1 638 457 | 1 595 315 | 97,37 % | -43 142  (8) | N/A | N/A | 635 513  (9) | 635 513  (9) |
| PT | ALF | 3X14- | Nyálkásfejű halak | A 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei | 164 000 | 155 278 | 158 601 | 102,14 % | 3 323 | / | A (6) | / | 3 323 |
| PT | BET | ATLANT | Nagyszemű tonhal | Atlanti-óceán | 3 058 330 | 3 058 330 | 3 069 582 | 100,37 % | 11 252 | / | C (6) | / | 11 252 |
| PT | HKE | 8C3411 | Szürke tőkehal | 8c, 9 és 10; a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizei | 2 614 000 | 1 996 154 | 2 135 737 | 106,99 % | 139 583 | / | C (6) | / | 139 583 |
| PT | SWO | AS05N | Kardhal | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól délre | 299 030 | 299 030 | 309 761 | 103,59 % | 10 731 | / | / | / | 10 731 |

Tagállam

Fajkód

Területkód

Faj neve

Terület neve

2020. évi kiinduló kvóta (kilogrammban)

2020. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség kilogrammban) (1)

2020. évi teljes kifogott mennyiség (kilogrammban)

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított kvótafelhasználás

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (kilogrammban)

Szorzótényező  (2)

Kiegészítő szorzótényező
   (3),  (4)

Az előző év(ek)ről fennmaradó csökkentések
   (5)
  (kilogrammban)

2021-ben alkalmazandó csökkentések (kilogrammban)

DE

HER

4AB.

Hering

Az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

39 404 000

18 997 930

20 355 612

107,15 %

1 357 682

/

/

/

1 357 682

DE

MAC

2CX14-

Makréla

6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei

23 416 000

21 146 443

22 858 079

108,09 %

1 711 636

/

/

/

1 711 636

DK

COD

1N2AB.

Közönséges tőkehal

Az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

/

1 606

N/A

1 606

1,00

/

/

1 606

DK

DGS

15X14

Tüskéscápa

Az 1, 5, 6, 7, 8, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei

/

/

4 718

N/A

4 718

1,00

/

/

4 718

DK

HER

03A.

Hering

3a

10 309 000

7 482 731

7 697 049

102,86 %

214 318

/

/

/

214 318

DK

HER

4AB.

Hering

Az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

59 468 000

75 652 933

81 089 507

107,19 %

5 436 574

/

/

/

5 436 574

DK

MAC

2A34.

Makréla

3a és 4; a 2a, 3b, 3c és az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

19 998 000

17 987 493

18 625 387

103,55 %

637 894

/

/

/

637 894

DK

MAC

2A4A-N

Makréla

A 2a és 4a övezet norvég vizei

14 453 000

13 507 878

13 531 201

100,17 %

23 323

/

/

/

23 323

DK

POK

1N2AB.

Fekete tőkehal

Az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

7 800

88 733

1 137,60  %

80 933

1,00

/

/

80 933

DK

PRA

N1GRN.

Norvég garnéla

A NAFO 1 övezet grönlandi vizei

1 400 000

2 800 000

2 818 891

100,67 %

18 891

/

/

/

18 891

DK

SAN

234_2R

Homoki angolna

A 2r homokiangolna-gazdálkodási terület uniós vizei

59 106 000

56 042 763

57 756 024

103,06 %

1 713 261  (7)

/

/

/

1 713 261  (7)

ES

COD

1/2B.

Közönséges tőkehal

1 és 2b

11 688 000

9 576 615

9 581 250

100,05 %

4 635

/

/

/

4 635

ES

GHL

1N2AB.

Grönlandi laposhal

Az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

/

22 402

N/A

22 402

1,00

A

/

33 603

ES

OTH

1N2AB.

Egyéb fajok

Az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

/

22 078

N/A

22 078

1,00

/

/

22 078

ES

RJU

9-C.

Cifra rája

Az ICES 9 övezet uniós vizei

15 000

15 000

21 072

140,48 %

6 072

1,00

/

2 067

8 139

EE

COD

1N2AB.

Közönséges tőkehal

Az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

300 000

316 377

105,46 %

16 377

/

/

/

16 377

FR

GHL

1N2AB.

Grönlandi laposhal

Az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

/

8 988

N/A

8 988

1,00

/

/

8 988

FR

NEP

08C.

Norvég homár

8c

0

0

5 342

N/A

5 342

1,00

/

/

5 342

FR

WHM

ATLANT

Fehér marlin

Atlanti-óceán

/

/

1 225

N/A

1 225

1,00

C

/

2 450

IE

ALB

AN05N

Germon (északi állomány)

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra

2 891 010

2 743 260

2 938 449

107,12 %

195 189

/

C (6)

/

195 189

LV

HER

3D-R30

Hering

A 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

4 253 000

6 135 144

6 138 817

100,06 %

3 673

/

C (6)

/

3 673

LV

SPR

3BCD-C

Spratt

A 22–32 alkörzet uniós vizei

29 073 000

28 618 753

28 635 182

100,06 %

16 429

/

C (6)

/

16 429

NL

HER

4AB.

Hering

Az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

51 717 000

50 896 907

51 002 687

100,21 %

105 780

/

/

/

105 780

NL

WHB

8C3411

Kék puhatőkehal

8c, 9 és 10; a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizei

/

/

12 235

N/A

12 235

1,00

/

/

12 235

PL

HER

1/2-

Hering

Az 1 és 2 övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

593 000

1 226 015

1 329 820

108,47 %

103 805

/

/

/

103 805

PL

MAC

2CX14-

Makréla

6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei

1 649 000

4 724 236

5 185 187

109,76 %

460 951

/

/

/

460 951

PT

ALB

AN05N

Germon (északi állomány)

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra

2 273 970

1 638 457

1 595 315

97,37 %

-43 142  (8)

N/A

N/A

635 513  (9)

635 513  (9)

PT

ALF

3X14-

Nyálkásfejű halak

A 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei

164 000

155 278

158 601

102,14 %

3 323

/

A (6)

/

3 323

PT

BET

ATLANT

Nagyszemű tonhal

Atlanti-óceán

3 058 330

3 058 330

3 069 582

100,37 %

11 252

/

C (6)

/

11 252

PT

HKE

8C3411

Szürke tőkehal

8c, 9 és 10; a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizei

2 614 000

1 996 154

2 135 737

106,99 %

139 583

/

C (6)

/

139 583

PT

SWO

AS05N

Kardhal

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól délre

299 030

299 030

309 761

103,59 %

10 731

/

/

/

10 731

---

(1)  A halászati lehetőségeket meghatározó vonatkozó rendeletek értelmében a halászati lehetőségek – a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.) 16. cikkének (8) bekezdése szerinti – cseréjének, a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló 847/96/EK tanácsi rendelet (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.) 4. cikkének (2) bekezdése és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerint 2019-ről 2020-ra átcsoportosított kvótáknak, valamint a halászati lehetőségek 1224/2009/EK rendelet 37., illetve 105. cikke szerinti újrakiosztásának és csökkentésének a figyelembevétele után valamely tagállam számára rendelkezésre álló kvóták.

(2)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A túlhalászás × 1,00 mértékű levonás alkalmazandó minden olyan esetben, amikor a túlhalászott mennyiség legfeljebb 100 tonna.

(3)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikke (3) bekezdésének megfelelően, amennyiben a túlhalászás mértéke a 10 %-ot meghaladja.

(4)  Az „A” azt jelzi, hogy 1,5-es kiegészítő szorzótényezőt alkalmaztak a 2018., a 2019. és a 2020. évi folyamatos túlhalászás miatt. A „C” azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak, mivel a faj valamely többéves terv hatálya alá tartozik.

(5)  Az előző év(ek)ről fennmaradó mennyiségek.

(6)  További szorzótényező nem alkalmazandó, mivel a túlhalászás mértéke nem haladja meg az engedélyezett kirakodások 10 %-át.

(7)  Le kell vonni a 3r homokiangolna-gazdálkodási területre eső részből.

(8)  
  mivel a 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó az ALB/AN05N állományra, ez a fel nem használt mennyiség nem használható fel a 2021-ben esedékes levonás fennmaradó felének csökkentésére.

(9)  Portugália kérésére a 2019-ben történt túlhalászás miatti, 2020-ban esedékes 1 271 026 kilogramm levonás egyenlően oszlott meg két év (2020 és 2021) között.

---

| 2021.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 305/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 305/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1421 RENDELETE

(2021. augusztus 30.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések.

| (2) | A COVID19-világjárvány példátlan külső sokkhatást okozott az Unió és gazdasága számára, és olyan intézkedéseket tett szükségessé, amelyek célja, hogy lehetőség szerint enyhítsék a polgárokra és a vállalkozásokra gyakorolt káros hatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A COVID19-világjárvány példátlan külső sokkhatást okozott az Unió és gazdasága számára, és olyan intézkedéseket tett szükségessé, amelyek célja, hogy lehetőség szerint enyhítsék a polgárokra és a vállalkozásokra gyakorolt káros hatásokat.

| (3) | A tagállamok és az Unió intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy pénzügyi könnyítéseket nyújtsanak a vállalkozásoknak – ideértve az állami és a magánkezdeményezésű fizetési moratóriumokat is –, és így megelőzzék a szükségtelen csődöket valamint a munkahelyek megszűnését, továbbá támogassák a gyors helyreállítást. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok és az Unió intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy pénzügyi könnyítéseket nyújtsanak a vállalkozásoknak – ideértve az állami és a magánkezdeményezésű fizetési moratóriumokat is –, és így megelőzzék a szükségtelen csődöket valamint a munkahelyek megszűnését, továbbá támogassák a gyors helyreállítást.

| (4) | 2020. március 28-án a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) közzétette „A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések (Az IFRS 16 standard módosítása)” című dokumentumot, amelyet az (EU) 2020/1434 bizottsági rendelet (3) fogadott el. |
| --- | --- |

(4)

2020. március 28-án a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) közzétette „A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések (Az IFRS 16 standard módosítása)” című dokumentumot, amelyet az (EU) 2020/1434 bizottsági rendelet (3) fogadott el.

| (5) | 2021. március 31-én az IASB közzétette „A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések 2021. június 30. után (Az IFRS 16 standard módosítása)” című dokumentumot. |
| --- | --- |

(5)

2021. március 31-én az IASB közzétette „A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések 2021. június 30. után (Az IFRS 16 standard módosítása)” című dokumentumot.

| (6) | Az IFRS 16 Lízingek nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosítása a lízingbevevők számára az eredetileg 2021. június 30-án vagy azt megelőzően esedékes fizetések tekintetében fizetési kedvezményt tartalmazó lízingszerződések esetében a COVID19-re tekintettel nyújtott, opcionális, ideiglenes működési könnyítést kiterjeszti az eredetileg 2022. június 30-án vagy azt megelőzően esedékes fizetések tekintetében fizetési kedvezményt tartalmazó lízingszerződésekre. |
| --- | --- |

(6)

Az IFRS 16 Lízingek nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosítása a lízingbevevők számára az eredetileg 2021. június 30-án vagy azt megelőzően esedékes fizetések tekintetében fizetési kedvezményt tartalmazó lízingszerződések esetében a COVID19-re tekintettel nyújtott, opcionális, ideiglenes működési könnyítést kiterjeszti az eredetileg 2022. június 30-án vagy azt megelőzően esedékes fizetések tekintetében fizetési kedvezményt tartalmazó lízingszerződésekre.

| (7) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az IFRS 16 Lízingek standard módosítása megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított elfogadási kritériumoknak. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az IFRS 16 Lízingek standard módosítása megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított elfogadási kritériumoknak.

| (8) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az IASB az IFRS 16 Lízingek standard módosítása hatálybalépésének napjaként 2021. április 1-jét tűzte ki. Ezért e rendelet rendelkezéseit az érintett kibocsátók jogbiztonsága és az 1126/2008/EK rendeletben megállapított más számviteli standardokkal való összhang érdekében visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

Az IASB az IFRS 16 Lízingek standard módosítása hatálybalépésének napjaként 2021. április 1-jét tűzte ki. Ezért e rendelet rendelkezéseit az érintett kibocsátók jogbiztonsága és az 1126/2008/EK rendeletben megállapított más számviteli standardokkal való összhang érdekében visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni.

| (10) | A COVID19-cel kapcsolatosan biztosított, említett működési könnyítések sürgősségére tekintettel e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(10)

A COVID19-cel kapcsolatosan biztosított, említett működési könnyítések sürgősségére tekintettel e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1126/2008/EK rendelet mellékletében az IFRS 16 Lízingek nemzetközi pénzügyi beszámolási standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1. cikkben említett módosításokat 2021. április 1-jétől minden társaságnak alkalmaznia kell a legkésőbb 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula
  VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1126/2008/EK rendelete (2008. november 3.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról (HL L 320., 2008.11.29., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/1434 rendelete (2020. október 9.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról (HL L 331., 2020.10.12., 20. o.).

3

---

MELLÉKLET

A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések 2021. június 30. után

Az IFRS 16 standard módosítása

Az IFRS 16 Lízingek standard módosítása

A 46B. bekezdés módosul. A standard kiegészül a C1C. és a C20BA–C20BC. bekezdéssel.

Lízingbevevő

Értékelés

Későbbi értékelés

Lízingmódosítások

| 46B. | A 46A. bekezdés szerinti gyakorlati megoldás kizárólag azokra a bérleti könnyítésekre alkalmazandó, amelyeket a Covid19-világjárvány közvetlen következményeként nyújtanak, és kizárólag az összes alábbi feltétel teljesülése esetén:






  a) | a lízingfizetések módosítása következtében a lízing felülvizsgált ellenértéke lényegében megegyezik a módosítást közvetlenül megelőző lízingfizetéssel, vagy kevesebb annál; |
| --- | --- | --- |

46B.

a)

a lízingfizetések módosítása következtében a lízing felülvizsgált ellenértéke lényegében megegyezik a módosítást közvetlenül megelőző lízingfizetéssel, vagy kevesebb annál;

| b) | a lízingfizetések csökkentése csak az eredetileg 2022. június 30-án vagy azt megelőzően esedékes fizetéseket érinti (egy bérleti könnyítés például akkor felelne meg ennek a feltételnek, ha az a 2022. június 30-án vagy azt megelőzően fizetendő lízingfizetések csökkentését, és az azt követően fizetendő lízingfizetések emelkedését eredményezné); valamint |
| --- | --- |

b)

a lízingfizetések csökkentése csak az eredetileg 2022. június 30-án vagy azt megelőzően esedékes fizetéseket érinti (egy bérleti könnyítés például akkor felelne meg ennek a feltételnek, ha az a 2022. június 30-án vagy azt megelőzően fizetendő lízingfizetések csökkentését, és az azt követően fizetendő lízingfizetések emelkedését eredményezné); valamint

| c) | a lízing egyéb feltételei nem változnak lényegesen. |
| --- | --- |

c)

a lízing egyéb feltételei nem változnak lényegesen.

C. függelék

Hatálybalépés napja és áttérés

Hatálybalépés napja

| C1C. | A 2021 márciusában kibocsátott, A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések 2021. június 30. után megjelölésű módosítás módosította a 46B. bekezdést, és beiktatta a C20BA–C20BC. bekezdést. A lízingbevevőnek ezt a módosítást a 2021. április 1-jén vagy azt követően kezdődő éves beszámolási időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett, beleértve a 2021. március 31-én közzétételre nem engedélyezett pénzügyi kimutatásokat is. |
| --- | --- |

C1C.

Áttérés

A lízingbevevők számára a Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések

| C20BA. | A lízingbevevőnek visszamenőlegesen kell alkalmaznia A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések 2021. június 30. után megjelölésű módosítást (lásd a C1C. bekezdést), a felhalmozott eredmény (vagy adott esetben a saját tőke más megfelelő komponense) nyitóegyenlegének helyesbítéseként megjelenítve e módosítás első alkalmazásának halmozott hatását azon éves beszámolási időszak kezdetén, amelyben a lízingbevevő először alkalmazza a módosítást. |
| --- | --- |

C20BA.

| C20BB. | Abban a beszámolási időszakban, amelyben a lízingbevevő először alkalmazza A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések 2021. június 30. után megjelölésű módosítást, a lízingbevevő nem köteles közzétenni az IAS 8 standard 28. bekezdésének (f) pontjában előírt információkat. |
| --- | --- |

C20BB.

| C20BC. | E standard 2. bekezdésének alkalmazása során a lízingbevevőnek a 46A. bekezdésben foglalt gyakorlati megoldást az arra alkalmas, hasonló jellegű szerződésekre hasonló körülmények között következetes módon kell alkalmaznia, függetlenül attól, hogy a szerződés A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések (lásd a C1A. bekezdést) vagy A Covid19-re tekintettel nyújtott bérleti könnyítések 2021. június 30. után (lásd a C1C. bekezdést) megjelölésű módosítás lízingbevevő által történő alkalmazásának eredményeként vált-e alkalmassá a gyakorlati megoldásra. |
| --- | --- |

C20BC.

---