# Az Európai Unió L 292/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 292 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. augusztus 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 292

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. augusztus 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1340 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. április 22.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a jogfelfüggesztő szanálási hatáskör elismerésére vonatkozó szerződéses feltételek tartalmát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1341 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. április 23.) az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerei tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az említett rendelet II. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. május 27.) az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ökológiai termékek behozatalával kapcsolatos, a 834/2007/EK tanácsi rendelet 33. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti elismerés felügyelete érdekében a harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek által megosztandó információkra vonatkozó szabályokkal, valamint az e felügyelet gyakorlása során hozandó intézkedésekkel való kiegészítéséről (
  1
  ) | 20 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1343 végrehajtási rendelete (2021. augusztus 10.) egy szeszes ital bejegyzett földrajzi árujelzőjéhez kapcsolódó termékleírást érintő módosítás jóváhagyásáról [Újfehértói meggypálinka] | 25 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1344 határozata (2021. augusztus 9.) a biztonságra fenyegetést jelentő személyeknek a Bizottság létesítményeiből való esetleges kitiltásának időszakára vonatkozó kritériumok meghatározásáról | 27 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/1340 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. április 22.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a jogfelfüggesztő szanálási hatáskör elismerésére vonatkozó szerződéses feltételek tartalmát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2021/1341 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. április 23.) az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerei tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az említett rendelet II. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. május 27.) az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ökológiai termékek behozatalával kapcsolatos, a 834/2007/EK tanácsi rendelet 33. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti elismerés felügyelete érdekében a harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek által megosztandó információkra vonatkozó szabályokkal, valamint az e felügyelet gyakorlása során hozandó intézkedésekkel való kiegészítéséről (
  1
  )

1

20

*

A Bizottság (EU) 2021/1343 végrehajtási rendelete (2021. augusztus 10.) egy szeszes ital bejegyzett földrajzi árujelzőjéhez kapcsolódó termékleírást érintő módosítás jóváhagyásáról [Újfehértói meggypálinka]

25

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/1344 határozata (2021. augusztus 9.) a biztonságra fenyegetést jelentő személyeknek a Bizottság létesítményeiből való esetleges kitiltásának időszakára vonatkozó kritériumok meghatározásáról

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.8.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 292/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1340 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. április 22.)

a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a jogfelfüggesztő szanálási hatáskör elismerésére vonatkozó szerződéses feltételek tartalmát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 71a. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/879 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított 2014/59/EU irányelv bizonyos biztosítékokat vezetett be a szanálás hatékony végrehajtásának javítása érdekében a harmadik ország jogának hatálya alá tartozó pénzügyi szerződések tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/879 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított 2014/59/EU irányelv bizonyos biztosítékokat vezetett be a szanálás hatékony végrehajtásának javítása érdekében a harmadik ország jogának hatálya alá tartozó pénzügyi szerződések tekintetében.

| (2) | A 2014/59/EU irányelv 71a. cikkének (1) bekezdése előírja az intézményeknek és szervezeteknek, hogy az általuk megkötött és harmadik ország jogának hatálya alá tartozó pénzügyi szerződésekbe olyan rendelkezéseket kell belefoglalniuk, amelyek elismerik a szanálási hatóságok jogfelfüggesztő szanálási hatáskörét. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/59/EU irányelv 71a. cikkének (1) bekezdése előírja az intézményeknek és szervezeteknek, hogy az általuk megkötött és harmadik ország jogának hatálya alá tartozó pénzügyi szerződésekbe olyan rendelkezéseket kell belefoglalniuk, amelyek elismerik a szanálási hatóságok jogfelfüggesztő szanálási hatáskörét.

| (3) | A szanálás hatékonyságának javítása érdekében a 2014/59/EU irányelv 68. cikke kimondja, hogy bizonyos válságmegelőzési intézkedések vagy válságkezelési intézkedések nem tekinthetők jogérvényesítési eljárásnak vagy fizetésképtelenségi eljárásnak. E cikk értelmében az említett intézkedések nem jogosíthatják fel a szerződő feleket arra, hogy bizonyos szerződéses jogokat kizárólag az említett intézkedések alkalmazásának eredményeként gyakoroljanak. Ezért a szerződéses feltételek tartalmába szükséges belefoglalni, hogy a felek elfogadják e követelmények rájuk nézve kötelező érvényét. Továbbá, a 2014/59/EU irányelv 33a., 69., 70. és 71. cikke értelmében a szanálási hatóságok korlátozott időre felfüggeszthetik a szanálás alatt álló, illetve bizonyos körülmények között a szanálás előtt álló intézménnyel vagy szervezettel kötött szerződés szerint fennálló fizetési vagy teljesítési kötelezettségeket, korlátozhatják a hitelbiztosítékok érvényesítését, és felfüggeszthetik a szerződő feleknek például a kötelezettségek lezárására, nettósítására, azok esedékességének előrehozására vagy a pénzügyi szerződések másmilyen felmondására irányuló jogát. Mivel előfordulhat, hogy a szanálási hatóságok ezen hatáskörei nem állnak fenn harmadik ország jogának hatálya alá tartozó pénzügyi szerződések vonatkozásában, azokat a pénzügyi szerződések feltételeiben kifejezetten el kell ismerni. |
| --- | --- |

(3)

A szanálás hatékonyságának javítása érdekében a 2014/59/EU irányelv 68. cikke kimondja, hogy bizonyos válságmegelőzési intézkedések vagy válságkezelési intézkedések nem tekinthetők jogérvényesítési eljárásnak vagy fizetésképtelenségi eljárásnak. E cikk értelmében az említett intézkedések nem jogosíthatják fel a szerződő feleket arra, hogy bizonyos szerződéses jogokat kizárólag az említett intézkedések alkalmazásának eredményeként gyakoroljanak. Ezért a szerződéses feltételek tartalmába szükséges belefoglalni, hogy a felek elfogadják e követelmények rájuk nézve kötelező érvényét. Továbbá, a 2014/59/EU irányelv 33a., 69., 70. és 71. cikke értelmében a szanálási hatóságok korlátozott időre felfüggeszthetik a szanálás alatt álló, illetve bizonyos körülmények között a szanálás előtt álló intézménnyel vagy szervezettel kötött szerződés szerint fennálló fizetési vagy teljesítési kötelezettségeket, korlátozhatják a hitelbiztosítékok érvényesítését, és felfüggeszthetik a szerződő feleknek például a kötelezettségek lezárására, nettósítására, azok esedékességének előrehozására vagy a pénzügyi szerződések másmilyen felmondására irányuló jogát. Mivel előfordulhat, hogy a szanálási hatóságok ezen hatáskörei nem állnak fenn harmadik ország jogának hatálya alá tartozó pénzügyi szerződések vonatkozásában, azokat a pénzügyi szerződések feltételeiben kifejezetten el kell ismerni.

| (4) | A szanálás eredményességének biztosítása, valamint a tagállamok által elfogadott megközelítések következetességének előmozdítása, továbbá annak szavatolása érdekében, hogy a szanálási hatóságok, az intézmények és a szervezetek figyelembe vehessék a tagállamok jogrendszerei közötti, illetve az egy adott szerződéses formából vagy struktúrából eredő eltéréseket, helyénvaló meghatározni a szerződéses feltételek kötelező tartalmát. Az említett szerződéses feltételek tartalmának tükröznie kell az intézmények és szervezetek különböző üzleti modelljeit. Tekintettel azonban arra, hogy a nemzetközi ügyletekben a pénzügyi szerződések általában nem különböznek az intézmények vagy a szervezetek üzleti modelljei szerint, nem szükséges különböző tartalmakat meghatározni a szerződés elismerésre vonatkozó rendelkezéseit illetően. |
| --- | --- |

(4)

A szanálás eredményességének biztosítása, valamint a tagállamok által elfogadott megközelítések következetességének előmozdítása, továbbá annak szavatolása érdekében, hogy a szanálási hatóságok, az intézmények és a szervezetek figyelembe vehessék a tagállamok jogrendszerei közötti, illetve az egy adott szerződéses formából vagy struktúrából eredő eltéréseket, helyénvaló meghatározni a szerződéses feltételek kötelező tartalmát. Az említett szerződéses feltételek tartalmának tükröznie kell az intézmények és szervezetek különböző üzleti modelljeit. Tekintettel azonban arra, hogy a nemzetközi ügyletekben a pénzügyi szerződések általában nem különböznek az intézmények vagy a szervezetek üzleti modelljei szerint, nem szükséges különböző tartalmakat meghatározni a szerződés elismerésre vonatkozó rendelkezéseit illetően.

| (5) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(5)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (6) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az azokkal kapcsolatos esetleges költségeket és hasznokat, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport szakvéleményét, |
| --- | --- |

(6)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az azokkal kapcsolatos esetleges költségeket és hasznokat, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport szakvéleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A szerződéses feltételek tartalma

A harmadik ország jogának hatálya alá tartozó és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet által kötött pénzügyi szerződés elismerésre vonatkozó szerződéses feltételei a következőket tartalmazzák:

| (1) | A felek által annak elismerése és elfogadása, hogy a szanálási hatóság a szerződés vonatkozásában alkalmazhatja a szerződésből eredő jogoknak és kötelezettségeknek az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 33a., 69., 70. és 71. cikke szerinti felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó hatásköröket, és hogy az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett említett irányelv 68. cikkében meghatározott feltételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

A felek által annak elismerése és elfogadása, hogy a szanálási hatóság a szerződés vonatkozásában alkalmazhatja a szerződésből eredő jogoknak és kötelezettségeknek az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 33a., 69., 70. és 71. cikke szerinti felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó hatásköröket, és hogy az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett említett irányelv 68. cikkében meghatározott feltételek alkalmazandók.

| (2) | A szanálási hatóságnak az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 33a., 69., 70. és 71. cikkében meghatározott hatásköreinek leírása vagy az azokra való hivatkozás, valamint az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 68. cikkében foglalt feltételek leírása vagy az azokra való hivatkozás. |
| --- | --- |

(2)

A szanálási hatóságnak az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 33a., 69., 70. és 71. cikkében meghatározott hatásköreinek leírása vagy az azokra való hivatkozás, valamint az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 68. cikkében foglalt feltételek leírása vagy az azokra való hivatkozás.

| (3) | A felek által annak elismerése és elfogadása, hogy:






  a) | a következő hatáskörök alkalmazásának joghatása rájuk nézve kötelező:






  — | bármely fizetési vagy teljesítési kötelezettségnek az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 33a. cikke szerinti felfüggesztése, |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

A felek által annak elismerése és elfogadása, hogy:

a)

a következő hatáskörök alkalmazásának joghatása rájuk nézve kötelező:

—

bármely fizetési vagy teljesítési kötelezettségnek az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 33a. cikke szerinti felfüggesztése,

| — | bármely fizetési vagy teljesítési kötelezettségnek az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 69. cikke szerinti felfüggesztése, |
| --- | --- |

—

bármely fizetési vagy teljesítési kötelezettségnek az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 69. cikke szerinti felfüggesztése,

| — | a hitelbiztosítékok érvényesítésének az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 70. cikke szerinti korlátozása, |
| --- | --- |

—

a hitelbiztosítékok érvényesítésének az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 70. cikke szerinti korlátozása,

| — | a szerződésben foglalt felmondási jognak az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 71. cikke szerinti felfüggesztése; |
| --- | --- |

—

a szerződésben foglalt felmondási jognak az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 71. cikke szerinti felfüggesztése;

| b) | az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 68. cikkének rendelkezései kötelezik őket; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó nemzeti jogba átültetett 2014/59/EU irányelv 68. cikkének rendelkezései kötelezik őket;

| (4) | A felek által annak elismerése és elfogadása, hogy az elismerésre vonatkozó szerződéses feltételek a szerződő felek között a releváns megállapodás tárgyához kapcsolódóan kötött egyéb megállapodások, szabályok vagy megegyezések kizárására vonatkozó rendelkezések tekintetében kimerítő jellegűek. |
| --- | --- |

(4)

A felek által annak elismerése és elfogadása, hogy az elismerésre vonatkozó szerződéses feltételek a szerződő felek között a releváns megállapodás tárgyához kapcsolódóan kötött egyéb megállapodások, szabályok vagy megegyezések kizárására vonatkozó rendelkezések tekintetében kimerítő jellegűek.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 22-én.

a Bizottság részéről

elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 190. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/879 irányelve (2019. május 20.) a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások veszteségviselő és feltőkésítési képessége tekintetében a 2014/59/EU irányelv, valamint a 98/26/EK irányelv módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 296. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

---

| 2021.8.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 292/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 292/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1341 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. április 23.)

az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerei tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az említett rendelet II. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gépjárműveknek és pótkocsijaiknak, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek az általános biztonság, továbbá az utasok és a veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 78/2009/EK, a 79/2009/EK és a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 631/2009/EK, a 406/2010/EU, a 672/2010/EU, az 1003/2010/EU, az 1005/2010/EU, az 1008/2010/EU, az 1009/2010/EU, a 19/2011/EU, a 109/2011/EU, a 458/2011/EU, a 65/2012/EU, a 130/2012/EU, a 347/2012/EU, a 351/2012/EU, az 1230/2012/EU és az (EU) 2015/166 bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (6) bekezdésére, valamint 6. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/2144 rendelet 6. cikke előírja, hogy az M és N kategóriájú gépjárműveket fel kell szerelni bizonyos fejlett járműrendszerekkel, többek között a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerrel (a továbbiakban: DDAW-rendszer). A II. melléklete megállapítja a gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozó alapvető követelményeket a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerek tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/2144 rendelet 6. cikke előírja, hogy az M és N kategóriájú gépjárműveket fel kell szerelni bizonyos fejlett járműrendszerekkel, többek között a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerrel (a továbbiakban: DDAW-rendszer). A II. melléklete megállapítja a gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozó alapvető követelményeket a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerek tekintetében.

| (2) | Részletes szabályokra van szükség a gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerek tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Részletes szabályokra van szükség a gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerek tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozóan.

| (3) | A fáradtság negatívan befolyásolja a járművezető fizikai, kognitív, pszichomotoros és érzékszervi feldolgozási képességeit, amelyek a biztonságos vezetéshez szükségesek. A járművezető fáradtsága az Unióban bekövetkezett összes közúti baleset 10–25 %-ának esetében játszik szerepet. |
| --- | --- |

(3)

A fáradtság negatívan befolyásolja a járművezető fizikai, kognitív, pszichomotoros és érzékszervi feldolgozási képességeit, amelyek a biztonságos vezetéshez szükségesek. A járművezető fáradtsága az Unióban bekövetkezett összes közúti baleset 10–25 %-ának esetében játszik szerepet.

| (4) | Az (EU) 2019/2144 rendelet 3. cikkének 5. pontja szerint a DDAW-rendszer olyan rendszer, amely a járműrendszer elemzése révén értékeli a járművezető éberségét, és szükség esetén figyelmezteti a járművezetőt a jármű ember-gép interfészén keresztül. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/2144 rendelet 3. cikkének 5. pontja szerint a DDAW-rendszer olyan rendszer, amely a járműrendszer elemzése révén értékeli a járművezető éberségét, és szükség esetén figyelmezteti a járművezetőt a jármű ember-gép interfészén keresztül.

| (5) | A DDAW-rendszerek hatékonyabbak a városi zónákon kívül, mivel a fáradtság miatti csökkent járművezetői éberség főként az állandó sebességgel történő távolsági vezetés során fordul elő. Ezenkívül a városi övezetekben történő vezetés során a vezetési és kormányzási minták folyamatos változását nehezen tudják értékelni a rendelkezésre álló technológiák. A legfeljebb 70 km/h legnagyobb tervezési sebességű gépjárműveket ezért mentesíteni kell a DDAW-rendszerrel való felszerelés kötelezettsége alól. |
| --- | --- |

(5)

A DDAW-rendszerek hatékonyabbak a városi zónákon kívül, mivel a fáradtság miatti csökkent járművezetői éberség főként az állandó sebességgel történő távolsági vezetés során fordul elő. Ezenkívül a városi övezetekben történő vezetés során a vezetési és kormányzási minták folyamatos változását nehezen tudják értékelni a rendelkezésre álló technológiák. A legfeljebb 70 km/h legnagyobb tervezési sebességű gépjárműveket ezért mentesíteni kell a DDAW-rendszerrel való felszerelés kötelezettsége alól.

| (6) | A DDAW-rendszerek közvetett módon értékelik az emberi fizikai állapotot, például rendszerelemzéssel és az álmosság miatt csökkent éberséget mutató járművezető vezetési vagy kormányzási mintájának felismerésével, ezért e rendszereket nem lehet teljes mértékben vizsgálni meghatározott vizsgálatok sorozatával vagy programozható géppel, amely az emberi viselkedést utánozza. Ehelyett a gyártónak validálási vizsgálatot kell végeznie emberi résztvevők bevonásával, és az eredményeket legalább egy vizsgálati protokollal együtt be kell mutatnia a jóváhagyó hatóságnak annak ellenőrzésére, hogy a DDAW-rendszerek képesek-e figyelmeztetést adni a fáradt járművezetőnek. |
| --- | --- |

(6)

A DDAW-rendszerek közvetett módon értékelik az emberi fizikai állapotot, például rendszerelemzéssel és az álmosság miatt csökkent éberséget mutató járművezető vezetési vagy kormányzási mintájának felismerésével, ezért e rendszereket nem lehet teljes mértékben vizsgálni meghatározott vizsgálatok sorozatával vagy programozható géppel, amely az emberi viselkedést utánozza. Ehelyett a gyártónak validálási vizsgálatot kell végeznie emberi résztvevők bevonásával, és az eredményeket legalább egy vizsgálati protokollal együtt be kell mutatnia a jóváhagyó hatóságnak annak ellenőrzésére, hogy a DDAW-rendszerek képesek-e figyelmeztetést adni a fáradt járművezetőnek.

| (7) | Figyelembe véve a mérés közvetett jellegét, az emberi fáradtság hatásainak változékonyságát és a meglévő technológiák relatív éretlenségét, a DDAW-rendszerek teljesítményére vonatkozó követelményeket reális és elérhető szinten kell megállapítani. Ugyanakkor ezeknek a követelményeknek technológiasemlegesnek kell lenniük az új technológiák fejlesztésének elősegítése érdekében, ezért a DDAW-rendszerek teljesítményértékelésének statisztikai megközelítésen kell alapulnia, figyelembe véve vagy a vizsgálati alanyok átlagos hatékonyságát, vagy pedig 95 %-uk minimális hatékonyságát. Az utóbbi lehetőséget azonban előnyben kell részesíteni, mivel az előírja, hogy a DDAW-rendszerek valamennyi járművezető számára egyformán hatékonyak lesznek. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe véve a mérés közvetett jellegét, az emberi fáradtság hatásainak változékonyságát és a meglévő technológiák relatív éretlenségét, a DDAW-rendszerek teljesítményére vonatkozó követelményeket reális és elérhető szinten kell megállapítani. Ugyanakkor ezeknek a követelményeknek technológiasemlegesnek kell lenniük az új technológiák fejlesztésének elősegítése érdekében, ezért a DDAW-rendszerek teljesítményértékelésének statisztikai megközelítésen kell alapulnia, figyelembe véve vagy a vizsgálati alanyok átlagos hatékonyságát, vagy pedig 95 %-uk minimális hatékonyságát. Az utóbbi lehetőséget azonban előnyben kell részesíteni, mivel az előírja, hogy a DDAW-rendszerek valamennyi járművezető számára egyformán hatékonyak lesznek.

| (8) | E rendeletnek referenciatáblázatot kell biztosítania, amelyet a gyártók az emberi résztvevők részvételével végzett vizsgálatok során a járművezető fáradtságának mérésére használnak. Amennyiben a gyártók alternatív mérési módszert választanak, azt megfelelően dokumentálni kell, és meg kell adni az e rendeletben szereplő referenciaskálával való egyenértékűséget. |
| --- | --- |

(8)

E rendeletnek referenciatáblázatot kell biztosítania, amelyet a gyártók az emberi résztvevők részvételével végzett vizsgálatok során a járművezető fáradtságának mérésére használnak. Amennyiben a gyártók alternatív mérési módszert választanak, azt megfelelően dokumentálni kell, és meg kell adni az e rendeletben szereplő referenciaskálával való egyenértékűséget.

| (9) | Az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletében található táblázat, amely tartalmazza az említett rendelet 4. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (3) bekezdésében említett követelmények jegyzékét, nem tartalmaz semmilyen hivatkozást a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszereket érintő rendeleti jellegű jogi aktusokra. Ezért az említett mellékletben hivatkozni kell erre a rendeletre. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletében található táblázat, amely tartalmazza az említett rendelet 4. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (3) bekezdésében említett követelmények jegyzékét, nem tartalmaz semmilyen hivatkozást a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszereket érintő rendeleti jellegű jogi aktusokra. Ezért az említett mellékletben hivatkozni kell erre a rendeletre.

| (10) | Az (EU) 2019/2144 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2019/2144 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Mivel az (EU) 2019/2144 rendelet 2022. július 6-i hatállyal alkalmazandó, e rendeletet is az említett időponttól kezdve kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

Mivel az (EU) 2019/2144 rendelet 2022. július 6-i hatállyal alkalmazandó, e rendeletet is az említett időponttól kezdve kell alkalmazni.

| (12) | E rendelet rendelkezései szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel a gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerek tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkoznak. Az e rendeletben megállapított szabályok következtében az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletét ki kell egészíteni az e rendeletre való hivatkozással. Célszerű ezért ezeket a rendelkezéseket egyetlen felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapítani, |
| --- | --- |

(12)

E rendelet rendelkezései szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel a gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerek tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkoznak. Az e rendeletben megállapított szabályok következtében az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletét ki kell egészíteni az e rendeletre való hivatkozással. Célszerű ezért ezeket a rendelkezéseket egyetlen felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Alkalmazási kör

Ez a rendelet az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott M és N kategóriájú, 70 km/h feletti legnagyobb tervezési sebességű gépjárművekre alkalmazandó.

2

2. cikk

A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerre vonatkozó műszaki követelmények

A gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerek tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó műszaki követelményeket az I. melléklet 1. része határozza meg.

3. cikk

A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszer validálására szolgáló eljárások

A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerek gyártó általi validálására szolgáló vizsgálati eljárásokat az I. melléklet 2. része határozza meg.

4. cikk

A műszaki dokumentáció értékelésére és az ellenőrző vizsgálatokra vonatkozó eljárások

A gyártó által benyújtott műszaki dokumentáció értékelésére, valamint a jóváhagyó hatóságok és a műszaki szolgálatok által végzett ellenőrző vizsgálatokra vonatkozó eljárásokat az I. melléklet 3. része határozza meg.

5. cikk

Az (EU) 2019/2144 rendelet módosítása

Az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendelet II. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

6. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2022. július 6-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 325., 2019.12.16., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

1. RÉSZ

A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető (DDAW) rendszerekre vonatkozó műszaki követelmények

1.   Fogalommeghatározások

E melléklet alkalmazásában:

| 1.1. | „kiváltó viselkedés”: a jármű azon viselkedése, amelyet a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszer (DDAW) figyelemmel kísér, és figyelmezteti a járművezetőt, amint az bekövetkezik; |
| --- | --- |

1.1.

„kiváltó viselkedés”: a jármű azon viselkedése, amelyet a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszer (DDAW) figyelemmel kísér, és figyelmezteti a járművezetőt, amint az bekövetkezik;

| 1.2. | „fáradtságküszöb”: a járművezető fáradtságának azon szintje, amelynél vagy amely előtt a DDAW rendszernek figyelmeztetnie kell a járművezetőt a fáradtságra. |
| --- | --- |

1.2.

„fáradtságküszöb”: a járművezető fáradtságának azon szintje, amelynél vagy amely előtt a DDAW rendszernek figyelmeztetnie kell a járművezetőt a fáradtságra.

2.   Általános műszaki követelmények

2.1.   A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszernek (DDAW) figyelemmel kell kísérnie a járművezető fáradtságának mértékét, és a jármű ember-gép interfészén (HMI) keresztül figyelmeztetnie kell a járművezetőt.

2.2.   A DDAW-rendszert úgy kell megtervezni, hogy valós vezetési körülmények között kiküszöbölje a rendszerhibákat vagy minimalizálja azok előfordulásának arányát.

2.3.   A magánélet és az adatok védelme

| 2.3.1. | A DDAW-rendszernek normál üzemmódban, a járműben tartózkodók biometrikus adatainak – többek között arcfelismerő – használata nélkül kell működnie. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | A DDAW-rendszert úgy kell megtervezni, hogy csak azokat az adatokat rögzítse folyamatosan és őrizze meg, amelyek a rendszer zárt rendszerben való működéséhez és működtetéséhez szükségesek. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | A személyes adatok feldolgozását az uniós adatvédelmi törvényeknek megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

2.3.3.

3.   Egyedi műszaki követelmények

3.1.   A DDAW-rendszer vezérlése

| 3.1.1. | A járművezető manuálisan nem kapcsolhatja ki a DDAW-rendszert.
  A járművezető azonban manuálisan kikapcsolhatja a DDAW-rendszer ember-gép interfészének (a továbbiakban: HMI) figyelmeztető jelzéseit. A DDAW-rendszer HMI-figyelmeztetéseinek manuális kikapcsolását követően a járművezető számára lehetővé kell tenni, hogy a rendszer HMI-figyelmeztetéseit legfeljebb annyi művelettel aktiválja, mint amennyi a kikapcsoláshoz szükséges volt. |
| --- | --- |

3.1.1.

A járművezető azonban manuálisan kikapcsolhatja a DDAW-rendszer ember-gép interfészének (a továbbiakban: HMI) figyelmeztető jelzéseit. A DDAW-rendszer HMI-figyelmeztetéseinek manuális kikapcsolását követően a járművezető számára lehetővé kell tenni, hogy a rendszer HMI-figyelmeztetéseit legfeljebb annyi művelettel aktiválja, mint amennyi a kikapcsoláshoz szükséges volt.

| 3.1.2. | A DDAW-rendszert a gyártó által előre meghatározott helyzetekben automatikusan ki kell kapcsolni. Ilyen helyzet például a figyelmeztetések járművezető általi kikapcsolása (3.1.1. pont). A DDAW-rendszert automatikusan újra be kell kapcsolni, amint az automatikus kikapcsolásához vezető feltételek már nem állnak fenn. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | A DDAW-rendszert, beleértve a HMI-figyelmeztetéseket is, a gépjármű főkapcsolójának minden egyes aktiválásakor automatikusan vissza kell állítani a normál üzemmódba. A járműgyártó dönthet úgy, hogy az automatikus visszaállítást további feltételekhez is köti: ha a vezető ajtaját kinyitották, vagy ha a járművet legfeljebb 15 percre leállították. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | A DDAW-rendszernek 70 km/h sebesség felett automatikusan működésbe kell lépnie. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | A bekapcsolását követően a DDAW-rendszernek rendes körülmények között a 65 km/h és 130 km/h vagy a jármű megengedett legnagyobb sebessége között kell működnie, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.
  A DDAW-rendszer 130 km/h-t meghaladó sebességnél nem kapcsolódhat ki automatikusan (bár a rendszer viselkedése a működést korlátozó körülményekhez igazítható). |
| --- | --- |

3.1.5.

A DDAW-rendszer 130 km/h-t meghaladó sebességnél nem kapcsolódhat ki automatikusan (bár a rendszer viselkedése a működést korlátozó körülményekhez igazítható).

| 3.1.6. | A jármű 3.1.4. pontban meghatározott aktiválási kritériumoknak való megfelelését követően a DDAW-rendszernek legfeljebb 5 perc késéssel meg kell kezdenie a járművezető fáradtságának aktív figyelemmel kísérését. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Ha a DDAW-rendszer a tanulási szakaszában figyelmeztetést ad (ami lehetővé teszi a rendszerparaméterek kalibrálását annak érdekében, hogy azok a lehető legjobban megfeleljenek a járművezető viselkedésének és vezetési mintájának), akkor úgy kell tekinteni, hogy a tanulási szakasznak vége.
  A tanulási szakasz aktiválási ideje akkor kezdődik, amikor a DDAW-rendszer aktiválásának a 3.1. és 3.2. pontban említett valamennyi feltétele teljesül. |
| --- | --- |

3.1.7.

A tanulási szakasz aktiválási ideje akkor kezdődik, amikor a DDAW-rendszer aktiválásának a 3.1. és 3.2. pontban említett valamennyi feltétele teljesül.

3.2.   Környezeti körülmények

| 3.2.1. | A DDAW-rendszernek nappal és éjszaka egyaránt hatékonyan kell működnie. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A DDAW-rendszernek működnie kell, amennyiben működését nem korlátozzák időjárási viszonyok. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | A DDAW-rendszernek legalább olyan többsávos, osztott úton hatékonyan kell működnie, ahol a sáv mindkét oldalán jól láthatóak a sávjelzések, függetlenül attól, hogy a sáv közepén fel van-e festve záróvonal. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3   A járművezető fáradtságának figyelemmel kísérése

| 3.3.1. | A DDAW-rendszernek a függelékben meghatározott aluszékonysági referenciaskála (Karolinska Sleepiness Scale, a továbbiakban: KSS) szerinti 8-as vagy annál magasabb fáradtsági szint észlelése esetén figyelmeztetnie kell a járművezetőt.
  A DDAW rendszer a KSS 7-es szintjének megfelelő fáradtsági szint észlelése esetén figyelmeztetheti a járművezetőt.
  Ezenkívül a gyártó a figyelmeztetést megelőző tájékoztatási stratégiát is alkalmazhat a HMI-n keresztül.
  A DDAW-rendszer gyártó általi validálására vonatkozó részletes követelményeket a 2. rész tartalmazza. |
| --- | --- |

3.3.1.

A DDAW rendszer a KSS 7-es szintjének megfelelő fáradtsági szint észlelése esetén figyelmeztetheti a járművezetőt.

Ezenkívül a gyártó a figyelmeztetést megelőző tájékoztatási stratégiát is alkalmazhat a HMI-n keresztül.

A DDAW-rendszer gyártó általi validálására vonatkozó részletes követelményeket a 2. rész tartalmazza.

| 3.3.2. | A DDAW-rendszernek más járműrendszereket is elemeznie kell, hogy észlelje, ha más vezetési tényezők a járművezető fáradtságára utalnak. E vezetési tényezők magukban foglalhatják az alábbiakat, de nem csupán ezekre korlátozódnak:






  a) | a járművezető által végrehajtott kormányzási mikrokorrekciók számának csökkenése, amely a nagy és gyors korrekciók számának növekedésével párosul; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

a)

a járművezető által végrehajtott kormányzási mikrokorrekciók számának csökkenése, amely a nagy és gyors korrekciók számának növekedésével párosul;

| b) | a jármű sávon belüli oldalirányú pozíciója változékonyságának növekedése. |
| --- | --- |

b)

a jármű sávon belüli oldalirányú pozíciója változékonyságának növekedése.

Ajánlott, hogy a DDAW rendszer a fáradtan való vezetés jeleinek észlelése érdekében más járműrendszereket is elemezzen, megfigyelve a sávon belüli helyzetet, nevezetesen a járműnek a sáv hosszirányú jelöléseihez viszonyított helyzetét vagy a végzett kormányzási műveleteket, mégpedig annak számszerűsítése révén, hogy a járművezető hogyan kezeli a kormánykereket, pl. a kormánykerék visszafordulási sebességének, perdülési sebességének, a sávon belüli helyzet szórásának stb. megfigyelésével.

A járművezető teljesítményének mérésére alternatív módszer a járműrendszerek adatainak (a továbbiakban: mérőszámok) elemzése révén is történhet, feltéve, hogy ez pontosan és megbízhatóan méri a járművezető fáradtságát.

A rendszer megbízhatóságának és megalapozottságának elősegítése érdekében a 3.3.2. pont második albekezdésében említett ajánláson kívül egy vagy több másodlagos mérőszám is használható. Ilyen mérőszámok például a következők: a járműre vonatkozó kiegészítő mérőszámok, időbeli mérőszámok (a jármű vezető általi üzemeltetéséhez közvetlenül kapcsolódó időmérés), fiziológiai mérőszámok és járművezérlési mérőszámok.

3.4.   Az ember-gép interfészre vonatkozó követelmények

3.4.1.   A figyelmeztetés jellege

| 3.4.1.1. | A DDAW-rendszer által a járművezető figyelmeztetésére használt vizuális, akusztikus és egyéb figyelmeztető jelzéseket a kiváltó viselkedés bekövetkezte után a lehető leghamarabb el kell indítani, és azok a járművezető általi visszaigazolásig lépcsőzetesen bekapcsolhatnak és intenzívebbé válhatnak.
  A járművezető általi visszaigazolásként elfogadható: a vezetési magatartás javulása a DDAW-rendszer bemeneti adatai alapján (a stratégiát a gyártó által rendelkezésre bocsátott dokumentációban ismertetni kell). |
| --- | --- |

3.4.1.1.

A járművezető általi visszaigazolásként elfogadható: a vezetési magatartás javulása a DDAW-rendszer bemeneti adatai alapján (a stratégiát a gyártó által rendelkezésre bocsátott dokumentációban ismertetni kell).

3.4.2.   Vizuális figyelmeztetés

| 3.4.2.1. | A vizuális figyelmeztetést úgy kell elhelyezni, hogy a vezető nappal és éjszaka is jól lássa és felismerje, és meg tudja különböztetni a többi figyelmeztetéstől. |
| --- | --- |

3.4.2.1.

| 3.4.2.2. | A vizuális figyelmeztetésnek állandó vagy villogó jelzésnek kell lennie (pl. visszajelző lámpa, felugró üzenet stb.). |
| --- | --- |

3.4.2.2.

| 3.4.2.3. | A DDAW által adott vizuális figyelmeztetés céljára kifejlesztett új szimbólumokat az ISO 2575:2010+A7:2017 K.21 szabványban és/vagy az ISO 2575:2010+A7:2017 K.24 szabványban meghatározottakhoz hasonló vagy azokkal összhangban lévő elemeket felhasználva ajánlott kialakítani. |
| --- | --- |

3.4.2.3.

| 3.4.2.4. | A szimbólum és a háttér közötti kontrasztnak napfényben, szürkületben és éjszakai körülmények között is összhangban kell lennie az ISO 15008:2017 szabványban foglaltakkal. |
| --- | --- |

3.4.2.4.

| 3.4.2.5. | A következő színű vizuális figyelmeztetések és hátterek nem kombinálhatók egymással: piros/zöld; sárga/kék; sárga/piros; piros/lila. |
| --- | --- |

3.4.2.5.

3.4.3.   Akusztikus figyelmeztetés

| 3.4.3.1. | A vezetőnek könnyen fel kell tudnia ismerni az akusztikus figyelmeztetést. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | Az akusztikus figyelmeztetésnek nagyrészt a 200–8 000 Hz frekvenciaspektrumba, az 50–90 dB-es amplitúdótartományba kell esnie. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.4.3.3. | Beszéddel figyelmeztető jelzések használata esetén az elhangzószavaknak összhangban kell lennie a vizuális figyelmeztetés részeként használt szöveggel. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

| 3.4.3.4. | A figyelmeztetés hallható részének legalább annyi ideig kell tartania, hogy a járművezető megértse azt. |
| --- | --- |

3.4.3.4.

3.5.   A DDAW meghibásodására figyelmeztető jelzés

| 3.5.1. | Állandó vizuális hibajelzést kell adni (pl. a rendszer megfelelő diagnosztikai hibakódjait tükröző figyelmeztető jelzés, visszajelző lámpa, felugró üzenet stb.), ha a DDAW-rendszerben olyan hiba észlelhető, amelynek eredményeként a DDAW-rendszer nem felel meg e melléklet követelményeinek.
  A kiegészítő információként átmeneti vizuális hibajelzés használható az állandó vizuális hibajelzés mellett |
| --- | --- |

3.5.1.

A kiegészítő információként átmeneti vizuális hibajelzés használható az állandó vizuális hibajelzés mellett

| 3.5.2. | A DDAW által végrehajtott önellenőrzések között nem lehet észlelhető időintervallum, és következésképpen a figyelmeztető jelzés megjelenítésének megkezdésében sem lehet késedelem elektromosan észlelhető hiba esetén. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Nem elektromos meghibásodás észlelése esetén (pl. érzékelő elhomályosítása, kivéve a napfény által okozott átmeneti elhomályosítást) a 3.5.1. pontban meghatározott hibajelzést kell megjeleníteni. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Azokat a hibákat, amelyek aktiválják a 3.5.1. pontban említett figyelmeztető jelzést, de amelyeket statikus körülmények között nem észlelhetők, az észleléskor a rendszernek meg kell jegyeznie, és a jármű főkapcsolójának minden egyes aktiválása után ki kell jelezni mindaddig, amíg a meghibásodás vagy a hiba fennáll. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Az időszakos műszaki vizsgálatokra vonatkozó rendelkezések.

| 3.6.1. | A járművek időszakos műszaki vizsgálata céljából lehetővé kell tenni a DDAW-rendszer következő jellemzőinek ellenőrzését:






  a) | a rendszer helyes működési állapotát a gépjármű főkapcsolójának bekapcsolását és az izzóellenőrzést követően megjelenített hibajelzés állapotának szemrevételezése révén. Ha a hibajelzés egy közös felületen jelenik meg (azaz olyan felületen, amelyen két vagy több tájékoztató funkció egymást felváltva kijelezhető), a hibajelzés állapotának ellenőrzése előtt először ellenőrizni kell, hogy a közös felület működik-e; |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

a)

a rendszer helyes működési állapotát a gépjármű főkapcsolójának bekapcsolását és az izzóellenőrzést követően megjelenített hibajelzés állapotának szemrevételezése révén. Ha a hibajelzés egy közös felületen jelenik meg (azaz olyan felületen, amelyen két vagy több tájékoztató funkció egymást felváltva kijelezhető), a hibajelzés állapotának ellenőrzése előtt először ellenőrizni kell, hogy a közös felület működik-e;

| b) | a rendszer megfelelő működését és szoftverének integritását a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) III. mellékletének I.(14) pontjában meghatározott elektronikus járműinterfész használatával, amennyiben a jármű műszaki jellemzői ezt lehetővé teszik, és a szükséges adatok rendelkezésre állnak. A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy az elektronikus járműinterfész használatához rendelkezésre bocsássák a műszaki információkat az (EU) 2019/621 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 6. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

b)

a rendszer megfelelő működését és szoftverének integritását a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) III. mellékletének I.(14) pontjában meghatározott elektronikus járműinterfész használatával, amennyiben a jármű műszaki jellemzői ezt lehetővé teszik, és a szükséges adatok rendelkezésre állnak. A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy az elektronikus járműinterfész használatához rendelkezésre bocsássák a műszaki információkat az (EU) 2019/621 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 6. cikkével összhangban.

| 3.6.2. | A típusjóváhagyás időpontjában a műszaki dokumentáció 3. rész szerinti értékelésében bizalmasan kezelendő információként ismertetni kell a gyártó által a hibajelzés működésének egyszerű jogosulatlan módosítása ellen választott védelmet. Alternatív megoldásként ez a védelmi követelmény egy olyan másodlagos eszköz biztosításával is teljesíthető, amely ellenőrzi, hogy a DDAW-rendszer megfelelően működik-e.


  Függelék az 1. Részhez
  Aluszékonysági referenciaskála a DDAW-rendszerhez
  (Karolinska aluszékonysági skála)







  Minősítés | Szöveges leírás |
| --- | --- | --- |
| 1 | Rendkívül éber |
| 2 | Nagyon éber |
| 3 | Éber |
| 4 | Meglehetősen éber |
| 5 | Sem nem éber, sem nem aluszékony |
| 6 | Aluszékonyság bizonyos jeleit mutatja |
| 7 | Aluszékony, nem igényel erőfeszítést az ébren maradásra |
| 8 | Aluszékony, némi erőfeszítést igényel az ébren maradásra |
| 9 | Nagyon aluszékony, nagy erőfeszítést igényel az ébren maradásra |

3.6.2.

Függelék az 1. Részhez

Aluszékonysági referenciaskála a DDAW-rendszerhez

(Karolinska aluszékonysági skála)

Minősítés

Szöveges leírás

1

Rendkívül éber

2

Nagyon éber

3

Éber

4

Meglehetősen éber

5

Sem nem éber, sem nem aluszékony

6

Aluszékonyság bizonyos jeleit mutatja

7

Aluszékony, nem igényel erőfeszítést az ébren maradásra

8

Aluszékony, némi erőfeszítést igényel az ébren maradásra

9

Nagyon aluszékony, nagy erőfeszítést igényel az ébren maradásra

2. RÉSZ

A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszert (DDAW) validáló vizsgálati eljárások

A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszert (DDAW) validáló vizsgálati eljárások

1.   A gyártó által végzett validációs vizsgálat

1.1.   Általános követelmények

| 1.1.1. | A gyártóknak validációs vizsgálatokat kell végezniük annak biztosítása érdekében, hogy a DDAW-rendszerek pontos, megbízható és tudományosan megalapozott módon nyomon tudják követni a járművezető fáradtságát. |
| --- | --- |

1.1.1.

A gyártóknak validációs vizsgálatokat kell végezniük annak biztosítása érdekében, hogy a DDAW-rendszerek pontos, megbízható és tudományosan megalapozott módon nyomon tudják követni a járművezető fáradtságát.

| 1.1.2. | A DDAW validációs vizsgálatának meg kell felelnie a 2–8. pontban meghatározott követelményeknek. A gyártónak dokumentálnia kell a validálási folyamatot a gyártó által a 3. rész szerint rendelkezésre bocsátandó dokumentációcsomagban. |
| --- | --- |

1.1.2.

A DDAW validációs vizsgálatának meg kell felelnie a 2–8. pontban meghatározott követelményeknek. A gyártónak dokumentálnia kell a validálási folyamatot a gyártó által a 3. rész szerint rendelkezésre bocsátandó dokumentációcsomagban.

2.   Vizsgálati követelmények

| 2.1. | A validációs vizsgálatot emberi résztvevők bevonásával kell elvégezni. Alternatív megoldásként a validáláshoz használt adatoknak az emberi résztvevőkkel gyűjtött viselkedési adatokból kell származniuk. |
| --- | --- |

2.1.

A validációs vizsgálatot emberi résztvevők bevonásával kell elvégezni. Alternatív megoldásként a validáláshoz használt adatoknak az emberi résztvevőkkel gyűjtött viselkedési adatokból kell származniuk.

| 2.2. | A valós, nem szimulált közúti környezetben gépjárművet üzemeltető emberi résztvevőt is magában foglaló validációs vizsgálatot biztonsági tartalékrendszerrel kell elvégezni.
  A biztonsági tartalékrendszernek közbe kell avatkoznia, ha a vezető fáradttá válik, és már nem tudja biztonságosan irányítani a gépjárművet.
  Ha a biztonsági tartalékrendszer működésbe lép, a résztvevő nem vezethet tovább a vizsgálat részeként.
  Ha a biztonsági tartalékrendszer egy tartalékvezető, a járműnek megfelelő biztonsági stratégiával (például két pedálegységgel) kell rendelkeznie.
  A biztonsági tartalékrendszer beavatkozását követően az e vizsgálatra kidolgozott biztonsági stratégiát kell alkalmazni. Például: egy másik, nem fáradt vezető veszi át az elsődleges irányítást a jármű felett, és a fáradt járművezető nem vezethet tovább. |
| --- | --- |

2.2.

A valós, nem szimulált közúti környezetben gépjárművet üzemeltető emberi résztvevőt is magában foglaló validációs vizsgálatot biztonsági tartalékrendszerrel kell elvégezni.

A biztonsági tartalékrendszernek közbe kell avatkoznia, ha a vezető fáradttá válik, és már nem tudja biztonságosan irányítani a gépjárművet.

Ha a biztonsági tartalékrendszer működésbe lép, a résztvevő nem vezethet tovább a vizsgálat részeként.

Ha a biztonsági tartalékrendszer egy tartalékvezető, a járműnek megfelelő biztonsági stratégiával (például két pedálegységgel) kell rendelkeznie.

A biztonsági tartalékrendszer beavatkozását követően az e vizsgálatra kidolgozott biztonsági stratégiát kell alkalmazni. Például: egy másik, nem fáradt vezető veszi át az elsődleges irányítást a jármű felett, és a fáradt járművezető nem vezethet tovább.

| 2.3. | Ha a validációs vizsgálatot szimulátorban végzik, a gyártónak dokumentálnia kell a szimulációval végzett vizsgálatnak a valós közúti vizsgálathoz viszonyított korlátait a DDAW-rendszer vizsgálata tekintetében. E dokumentációnak magában kell foglalnia a DDAW-rendszer által felhasznált, szimulátortól származó elsődleges bemeneti adatoknak és a valós körülmények között közlekedő járműből származó elsődleges bemeneti adatoknak az összehasonlítását, valamint a szimulált validációs vizsgálat során kapott eredmények érvényességének elemzését. |
| --- | --- |

2.3.

Ha a validációs vizsgálatot szimulátorban végzik, a gyártónak dokumentálnia kell a szimulációval végzett vizsgálatnak a valós közúti vizsgálathoz viszonyított korlátait a DDAW-rendszer vizsgálata tekintetében. E dokumentációnak magában kell foglalnia a DDAW-rendszer által felhasznált, szimulátortól származó elsődleges bemeneti adatoknak és a valós körülmények között közlekedő járműből származó elsődleges bemeneti adatoknak az összehasonlítását, valamint a szimulált validációs vizsgálat során kapott eredmények érvényességének elemzését.

3.   A vizsgálati minta

| 3.1. | A vizsgálat minden egyes résztvevőjének legalább 1 valós pozitív eseményt vagy 1 hamis negatív eseményt kell generálnia az 5.1.4. és 5.1.5. pontban említettek szerint. A valós pozitív események és a hamis negatív események összegeként kapott teljes számnak legalább 10-nek kell lennie. A vizsgálat minimális mintamérete 10 résztvevő. Résztvevőnként több vizsgálat is végezhető annak érdekében, hogy egy adott résztvevőre vonatkozóan több adatot szerezzenek.
  Az egy résztvevőre vonatkozó érzékenységet először minden egyes résztvevőre ki kell számítani, majd az átlagos érzékenységet és annak szórását az egy résztvevőre vonatkozó érzékenységi értékekből kell kiszámítani.
  Kifejezetten megengedett, hogy nagyobb vizsgálat végzése esetén az eredmények csak a fenti leírásnak megfelelő résztvevők alcsoportjának eredményeit tartalmazzák. |
| --- | --- |

3.1.

A vizsgálat minden egyes résztvevőjének legalább 1 valós pozitív eseményt vagy 1 hamis negatív eseményt kell generálnia az 5.1.4. és 5.1.5. pontban említettek szerint. A valós pozitív események és a hamis negatív események összegeként kapott teljes számnak legalább 10-nek kell lennie. A vizsgálat minimális mintamérete 10 résztvevő. Résztvevőnként több vizsgálat is végezhető annak érdekében, hogy egy adott résztvevőre vonatkozóan több adatot szerezzenek.

Az egy résztvevőre vonatkozó érzékenységet először minden egyes résztvevőre ki kell számítani, majd az átlagos érzékenységet és annak szórását az egy résztvevőre vonatkozó érzékenységi értékekből kell kiszámítani.

Kifejezetten megengedett, hogy nagyobb vizsgálat végzése esetén az eredmények csak a fenti leírásnak megfelelő résztvevők alcsoportjának eredményeit tartalmazzák.

| 3.2. | A validáláskor a 3.1. pont követelményeinek megfelelő résztvevők összes eredményét figyelembe kell venni. A legalább 1 valós pozitív vagy 1 hamis negatív eredménnyel rendelkező résztvevőtől származó eredmények figyelmen kívül hagyása nem megengedett. |
| --- | --- |

3.2.

A validáláskor a 3.1. pont követelményeinek megfelelő résztvevők összes eredményét figyelembe kell venni. A legalább 1 valós pozitív vagy 1 hamis negatív eredménnyel rendelkező résztvevőtől származó eredmények figyelmen kívül hagyása nem megengedett.

| 3.3. | A résztvevőknek meg kell felelniük a jármű demográfiai célcsoportjának (például érvényes engedéllyel kell rendelkezniük annak a járműnek a vezetésére, amelybe a DDAW-rendszer be van építve). |
| --- | --- |

3.3.

A résztvevőknek meg kell felelniük a jármű demográfiai célcsoportjának (például érvényes engedéllyel kell rendelkezniük annak a járműnek a vezetésére, amelybe a DDAW-rendszer be van építve).

| 3.4. | A minimális mintaméretet alkotó 10 résztvevő közül egyik sem lehet érintett a DDAW-rendszer kifejlesztésében. A 8. pont szerinti elfogadási kritériumok egyikét a DDAW-rendszer kifejlesztésben érintett további résztvevők eredményeivel és azok nélkül egyaránt teljesíteni kell. |
| --- | --- |

3.4.

A minimális mintaméretet alkotó 10 résztvevő közül egyik sem lehet érintett a DDAW-rendszer kifejlesztésében. A 8. pont szerinti elfogadási kritériumok egyikét a DDAW-rendszer kifejlesztésben érintett további résztvevők eredményeivel és azok nélkül egyaránt teljesíteni kell.

4.   Környezeti körülmények

| 4.1. | A rendszert legalább a 4.1.1. vagy 4.1.2. pont szerinti nappali és éjszakai körülmények között kell vizsgálni, és minden körülmény között legalább egy valós pozitív eseményt kell rögzíteni (általánosságban, nem az adott körülmények között vizsgált minden egyes résztvevő esetében).
  Nem szükséges minden résztvevő esetében mindkét körülményt vizsgálni.
  A fény által nem érintett rendszereknek a fent említett körülmények között nem kell megfelelniük a valós pozitív események minimális számára vonatkozó követelménynek. |
| --- | --- |

4.1.

A rendszert legalább a 4.1.1. vagy 4.1.2. pont szerinti nappali és éjszakai körülmények között kell vizsgálni, és minden körülmény között legalább egy valós pozitív eseményt kell rögzíteni (általánosságban, nem az adott körülmények között vizsgált minden egyes résztvevő esetében).

Nem szükséges minden résztvevő esetében mindkét körülményt vizsgálni.

A fény által nem érintett rendszereknek a fent említett körülmények között nem kell megfelelniük a valós pozitív események minimális számára vonatkozó követelménynek.

| 4.1.1. | A nem szimulált közúti környezeti vizsgálat esetében:






  a) | nappal: a vizsgálatot napkelte után és napnyugta előtt kell elkezdeni; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

A nem szimulált közúti környezeti vizsgálat esetében:

a)

nappal: a vizsgálatot napkelte után és napnyugta előtt kell elkezdeni;

| b) | éjszaka: a vizsgálatot napnyugta után és napkelte előtt kell elkezdeni. |
| --- | --- |

b)

éjszaka: a vizsgálatot napnyugta után és napkelte előtt kell elkezdeni.

| 4.1.2. | A szimulált közúti környezeti vizsgálat esetében:






  a) | nappal: környezeti fényviszonyok között (ISO 15008: 2017 szabvány szerint); |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

A szimulált közúti környezeti vizsgálat esetében:

a)

nappal: környezeti fényviszonyok között (ISO 15008: 2017 szabvány szerint);

| b) | éjszaka: gyenge környezeti megvilágítási mellett, amelynek során a vezető alkalmazkodási szintjét főként az előtte lévő útnak a jármű saját fényszórói és a környező utcai fények által lefedett része, valamint a kijelző és a műszer fényereje befolyásolja (ISO 15008:2017 szabvány). |
| --- | --- |

b)

éjszaka: gyenge környezeti megvilágítási mellett, amelynek során a vezető alkalmazkodási szintjét főként az előtte lévő útnak a jármű saját fényszórói és a környező utcai fények által lefedett része, valamint a kijelző és a műszer fényereje befolyásolja (ISO 15008:2017 szabvány).

5.   A fáradtság mérése

5.1.   A KSS alkalmazása

| 5.1.1. | A résztvevő fáradtsági szintjét a KSS segítségével kell mérni. |
| --- | --- |

5.1.1.

A résztvevő fáradtsági szintjét a KSS segítségével kell mérni.

| 5.1.1.1. | A résztvevőknek képzést kell biztosítani a KSS-ről, mielőtt a DDAW-rendszer validálási vizsgálatának részeként alkalmazzák azt.
  A képzési folyamatnak minden résztvevő esetében azonosnak kell lennie.
  A képzési folyamatot egyértelműen dokumentálni kell a műszaki szolgálat számára a 3. résznek megfelelően benyújtott dokumentációban. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

A résztvevőknek képzést kell biztosítani a KSS-ről, mielőtt a DDAW-rendszer validálási vizsgálatának részeként alkalmazzák azt.

A képzési folyamatnak minden résztvevő esetében azonosnak kell lennie.

A képzési folyamatot egyértelműen dokumentálni kell a műszaki szolgálat számára a 3. résznek megfelelően benyújtott dokumentációban.

| 5.1.1.2. | Az 1. rész függelékében szereplő egységesített szövegezést kell használni, és a KSS valamennyi szintjét fel kell címkézni. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Az 1. rész függelékében szereplő egységesített szövegezést kell használni, és a KSS valamennyi szintjét fel kell címkézni.

| 5.1.2. | A méréseket a vizsgálat során körülbelül 5 percenként kell elvégezni, ahol minden egyes mérést úgy kell tekinteni, hogy az előző 5 percet fedi le.
  Az ajánlott időközök nem alkalmazandók addig, amíg a résztvevő a KSS-en a 6-os vagy annál magasabb szintű önértékelési minősítést nem ad meg. |
| --- | --- |

5.1.2.

A méréseket a vizsgálat során körülbelül 5 percenként kell elvégezni, ahol minden egyes mérést úgy kell tekinteni, hogy az előző 5 percet fedi le.

Az ajánlott időközök nem alkalmazandók addig, amíg a résztvevő a KSS-en a 6-os vagy annál magasabb szintű önértékelési minősítést nem ad meg.

| 5.1.3. | A validációs vizsgálatok során ajánlatos a DDAW-rendszer figyelmeztetését lenémítani annak érdekében, hogy ne változzon a résztvevő állapota a következő önértékelés előtt. A DDAW-ból származó (elnémított vagy nem elnémított) figyelmeztetés kiadásának időpontját fel kell jegyezni annak érdekében, hogy egyértelműen megállapítható legyen, hogy valós pozitív eseményről van-e szó. |
| --- | --- |

5.1.3.

A validációs vizsgálatok során ajánlatos a DDAW-rendszer figyelmeztetését lenémítani annak érdekében, hogy ne változzon a résztvevő állapota a következő önértékelés előtt. A DDAW-ból származó (elnémított vagy nem elnémított) figyelmeztetés kiadásának időpontját fel kell jegyezni annak érdekében, hogy egyértelműen megállapítható legyen, hogy valós pozitív eseményről van-e szó.

| 5.1.4. | A DDAW-rendszerből származó figyelmeztetéseket valós pozitív eseményként kell kezelni, ha a résztvevő előző vagy következő minősítése 7-es vagy annál magasabb KSS-szint.
  Ha valós pozitív esemény következik be, az ezen esemény utáni adatpontokat e konkrét vizsgálat szempontjából irrelevánsnak kell tekinteni. Ha a résztvevő egy szünetet követően újraindította a vizsgálatot, azt eltérő adatkészletnek kell tekinteni (ugyanazon résztvevővel). |
| --- | --- |

5.1.4.

A DDAW-rendszerből származó figyelmeztetéseket valós pozitív eseményként kell kezelni, ha a résztvevő előző vagy következő minősítése 7-es vagy annál magasabb KSS-szint.

Ha valós pozitív esemény következik be, az ezen esemény utáni adatpontokat e konkrét vizsgálat szempontjából irrelevánsnak kell tekinteni. Ha a résztvevő egy szünetet követően újraindította a vizsgálatot, azt eltérő adatkészletnek kell tekinteni (ugyanazon résztvevővel).

| 5.1.5. | Ha a résztvevő minősítése nem éri el az 1. rész 3.3.1. pontjában említett fáradtsági küszöböt, és az azt követő minősítés a fáradtsági küszöb feletti vagy azzal egyenlő (pl. a minősítések sorozata 6-8 vagy 7-8):






  a) | a DDAW-rendszer vagy figyelmeztetést ad, mely valós pozitívként kezelendő, és az 5.1.4. pont szerint be kell fejezni az adott vizsgálatot; vagy |
| --- | --- | --- |

5.1.5.

Ha a résztvevő minősítése nem éri el az 1. rész 3.3.1. pontjában említett fáradtsági küszöböt, és az azt követő minősítés a fáradtsági küszöb feletti vagy azzal egyenlő (pl. a minősítések sorozata 6-8 vagy 7-8):

a)

a DDAW-rendszer vagy figyelmeztetést ad, mely valós pozitívként kezelendő, és az 5.1.4. pont szerint be kell fejezni az adott vizsgálatot; vagy

| b) | a DDAW-rendszer nem ad figyelmeztetést, amit hamis negatívnak kell tekinteni, kivéve, ha a tesztelés legalább egy további vizsgálati időintervallumig folytatódik, és a résztvevő az alábbi önértékelések valamelyikét nyújtja be:






  — | ha a kiegészítő vizsgálati intervallum alatt a résztvevők önértékelése szerint a fáradtsági szintjük eléri legalább a fáradtsági küszöböt, a figyelmeztetés hiányát hamis negatívnak kell tekinteni (pl. a minősítés sorrendje 7-8-8, 7-9-9 vagy 7-9-8 lehet); |
| --- | --- | --- |

b)

a DDAW-rendszer nem ad figyelmeztetést, amit hamis negatívnak kell tekinteni, kivéve, ha a tesztelés legalább egy további vizsgálati időintervallumig folytatódik, és a résztvevő az alábbi önértékelések valamelyikét nyújtja be:

—

ha a kiegészítő vizsgálati intervallum alatt a résztvevők önértékelése szerint a fáradtsági szintjük eléri legalább a fáradtsági küszöböt, a figyelmeztetés hiányát hamis negatívnak kell tekinteni (pl. a minősítés sorrendje 7-8-8, 7-9-9 vagy 7-9-8 lehet);

| — | ha a kiegészítő vizsgálati intervallum alatt a résztvevők önértékelése szerint a fáradtsági szintjük a KSS 7-es szintjének felel meg, az adatpontot valós negatívnak kell tekinteni, és kiugró értékként kell megjelölni (pl. a minősítések sorrendje lehet 6-8-7, 7-8-7 vagy 7-9-7). Minden kiugró értéket dokumentálni kell a dokumentációcsomagban; |
| --- | --- |

—

ha a kiegészítő vizsgálati intervallum alatt a résztvevők önértékelése szerint a fáradtsági szintjük a KSS 7-es szintjének felel meg, az adatpontot valós negatívnak kell tekinteni, és kiugró értékként kell megjelölni (pl. a minősítések sorrendje lehet 6-8-7, 7-8-7 vagy 7-9-7). Minden kiugró értéket dokumentálni kell a dokumentációcsomagban;

| — | A kizárható egyéb helyzetek sérelme nélkül, ha a kiegészítő vizsgálati intervallum alatt a résztvevők önértékelése szerint a fáradtsági szintjük a 7-es KSS-szint alatti, az adott vizsgálat adatpontjait ki kell zárni a vizsgálati adatok összesített eredményeiből, mivel a résztvevő fáradtsági minősítései valószínűleg megbízhatatlanok (pl. a minősítések sorrendje 7-8-6 vagy 6-8-6). Ilyen eredmény után ajánlatos kiegészítő képzést tartani a résztvevő számára. |
| --- | --- |

—

A kizárható egyéb helyzetek sérelme nélkül, ha a kiegészítő vizsgálati intervallum alatt a résztvevők önértékelése szerint a fáradtsági szintjük a 7-es KSS-szint alatti, az adott vizsgálat adatpontjait ki kell zárni a vizsgálati adatok összesített eredményeiből, mivel a résztvevő fáradtsági minősítései valószínűleg megbízhatatlanok (pl. a minősítések sorrendje 7-8-6 vagy 6-8-6). Ilyen eredmény után ajánlatos kiegészítő képzést tartani a résztvevő számára.

5.2.   Alternatív mérés(ek)

| 5.2.1. | A gyártók alternatív mérés(eke)t alkalmazhatnak a DDAW-rendszer validálására a következő feltételek mellett:






  a) | ha az alternatív módszer közvetlenül a résztvevők állapotát ellenőrzi, mint például az elektroenkefalogram (EEG) vagy a PERCLOS (a szemhéj lezárásának százalékos aránya). |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

A gyártók alternatív mérés(eke)t alkalmazhatnak a DDAW-rendszer validálására a következő feltételek mellett:

a)

ha az alternatív módszer közvetlenül a résztvevők állapotát ellenőrzi, mint például az elektroenkefalogram (EEG) vagy a PERCLOS (a szemhéj lezárásának százalékos aránya).

| b) | ha az alternatív módszer megfelel az 5.1. pontban leírt mérésnek, az alkalmazott fáradtsági skála és/vagy az alkalmazott időintervallum kivételével; |
| --- | --- |

b)

ha az alternatív módszer megfelel az 5.1. pontban leírt mérésnek, az alkalmazott fáradtsági skála és/vagy az alkalmazott időintervallum kivételével;

| c) | ha a mérést legalább három értékelő (alvásszakértő) által végzett videós alváselemzéssel végzik, akik a minősítési folyamat befejezése előtt nem lépnek kapcsolatba a résztvevővel vagy egymással. E módszer időintervalluma nem haladhatja meg az 5 percet. |
| --- | --- |

c)

ha a mérést legalább három értékelő (alvásszakértő) által végzett videós alváselemzéssel végzik, akik a minősítési folyamat befejezése előtt nem lépnek kapcsolatba a résztvevővel vagy egymással. E módszer időintervalluma nem haladhatja meg az 5 percet.

| 5.2.2. | Amennyiben a résztvevő fáradtsági szintjének meghatározására a KSS-től eltérő méréseket alkalmaznak, a gyártónak bizonyítania kell, hogy a választott mérés a járművezető fáradtságának értékelésére szolgáló érvényes és pontos eszköz, és hogy a validációs vizsgálat során alkalmazott fáradtsági küszöbérték egyenértékű az 1. rész 3.3.1. pontjában említett KSS-szinttel.
  A videós alváselemzés esetében a várt bizonyítékok a következőkre vonatkoznak: a felhasznált videó minősége, a telepített berendezés láthatósága a résztvevők számára, a minősítési skála és a KSS közötti megfelelés, az értékelők képzettsége (ezen túlmenően legalább 0,70-os „megfelelési arány” szükséges), az értékelőknek a DDAW fejlesztésétől való függetlenségére vonatkozó információk, valamint annak leírása, hogy a végső minősítést hogyan számítják ki az alvásszakértőktől származó információk alapján.
  A „megfelelési arány”: az alvásszakértő által az arcokat mutató oktatóvideóra adott minősítés alapján kiszámított pontszám |
| --- | --- |

5.2.2.

Amennyiben a résztvevő fáradtsági szintjének meghatározására a KSS-től eltérő méréseket alkalmaznak, a gyártónak bizonyítania kell, hogy a választott mérés a járművezető fáradtságának értékelésére szolgáló érvényes és pontos eszköz, és hogy a validációs vizsgálat során alkalmazott fáradtsági küszöbérték egyenértékű az 1. rész 3.3.1. pontjában említett KSS-szinttel.

A videós alváselemzés esetében a várt bizonyítékok a következőkre vonatkoznak: a felhasznált videó minősége, a telepített berendezés láthatósága a résztvevők számára, a minősítési skála és a KSS közötti megfelelés, az értékelők képzettsége (ezen túlmenően legalább 0,70-os „megfelelési arány” szükséges), az értékelőknek a DDAW fejlesztésétől való függetlenségére vonatkozó információk, valamint annak leírása, hogy a végső minősítést hogyan számítják ki az alvásszakértőktől származó információk alapján.

A „megfelelési arány”: az alvásszakértő által az arcokat mutató oktatóvideóra adott minősítés alapján kiszámított pontszám

Image 1

A: Az oktatóvideó „valós” fáradtsági értéke

A: Az oktatóvideó „valós” fáradtsági értéke

B: Az alvásszakértő által adott fáradtsági értékelés

B: Az alvásszakértő által adott fáradtsági értékelés

D: Az oktatóvideó során előforduló legnagyobb fáradtsági szint

D: Az oktatóvideó során előforduló legnagyobb fáradtsági szint

n: Az oktatóvideó során értékelendő adatpontok száma

n: Az oktatóvideó során értékelendő adatpontok száma

| 5.2.3. | Ha az alternatív mérés az 5.1.2. pontban meghatározottól eltérő időintervallumot használ, akkor az 5.1.5. pontban meghatározott időtartamot kell alkalmazni, ha az értékelési intervallum legfeljebb 15 perc, de legalább 5 perc.
  Ha az időköz 5 percnél rövidebb, az 5.1.5. pont értelmezése nem alkalmazandó. Ehelyett csak akkor fordul elő hamis negatív esemény, ha a DDAW nem ad figyelmeztetést az utolsó olyan minősítést követő 10 percben, amely értéke a fáradtsági küszöb alatt volt. Ha a minősítések legalább 5 percen keresztül meghaladják a fáradtsági küszöböt, és azt egy a fáradtsági küszöb alatti érték követi, az adatpontot kiugró értékként kell kezelni. Minden kiugró értéket dokumentálni kell a dokumentációcsomagban; |
| --- | --- |

5.2.3.

Ha az alternatív mérés az 5.1.2. pontban meghatározottól eltérő időintervallumot használ, akkor az 5.1.5. pontban meghatározott időtartamot kell alkalmazni, ha az értékelési intervallum legfeljebb 15 perc, de legalább 5 perc.

Ha az időköz 5 percnél rövidebb, az 5.1.5. pont értelmezése nem alkalmazandó. Ehelyett csak akkor fordul elő hamis negatív esemény, ha a DDAW nem ad figyelmeztetést az utolsó olyan minősítést követő 10 percben, amely értéke a fáradtsági küszöb alatt volt. Ha a minősítések legalább 5 percen keresztül meghaladják a fáradtsági küszöböt, és azt egy a fáradtsági küszöb alatti érték követi, az adatpontot kiugró értékként kell kezelni. Minden kiugró értéket dokumentálni kell a dokumentációcsomagban;

| 5.2.4. | Ha az időintervallumok 15 percnél hosszabbak, a műszaki szolgálatok fontolóra vehetik, hogy a 8.1. pont a) alpontjában és a 8.1. pont b) alpontban meghatározott követelményeket a 8.1. pont c) alpontjában meghatározott értékkel megemelik annak érdekében, hogy jobban fel lehessen mérni a járművezető fáradtságát. |
| --- | --- |

5.2.4.

Ha az időintervallumok 15 percnél hosszabbak, a műszaki szolgálatok fontolóra vehetik, hogy a 8.1. pont a) alpontjában és a 8.1. pont b) alpontban meghatározott követelményeket a 8.1. pont c) alpontjában meghatározott értékkel megemelik annak érdekében, hogy jobban fel lehessen mérni a járművezető fáradtságát.

5.3.   Kiegészítő mérések

A gyártók a KSS-t vagy az alternatív mérés(eke)t kiegészítő mérés(eke)t alkalmazhatnak a DDAW-rendszer validálására, amely(ek)et megfelelően dokumentálni kell a 3. rész szerinti dokumentációcsomagban.

Amennyiben alvásszakértő által végzett videoelemzést alkalmaznak kiegészítő mérésként, legalább két értékelőbevonása szükséges, és az értékelők közötti megbízhatóságra vonatkozó vizsgálatot kell végezni, melynek eredményét bele kell foglalni a dokumentációcsomagba. A KSS egyes fáradékonysági szintjeihez kapcsolódó mimikát és a testmozgásokat/viselkedéseket ismertetni kell (általában egy bizalmasan kezelendő dokumentumban).

6.   Alternatív fáradtsági küszöb

| 6.1. | Ha a DDAW-rendszer validálására a KSS-hez képest alternatív méréseket alkalmaznak, a gyártónak meg kell adnia az alkalmazott küszöbértéket, és bizonyítékot kell szolgáltatnia a küszöbérték és a 8-as KSS-szint közötti egyenértékűségről.
  Ha az alternatív mérés a KSS-nél kevesebb leíró szintet magában foglaló skálát használ, az alternatív skála szintjeit a KSS szerinti, megfelelő szintek közül a legalacsonyabbal kell egyenértékűnek tekinteni. Az egyetlen kivétel az alternatív skála azon szintje jelenti, amely a 8-as KSS-szinttel is egyenértékű, amely esetben az adott szintet a KSS szerinti, megfelelő szintek közül a legmagasabb szinttel kell egyenértékűnek tekinteni.
  Ha például az alternatív skála 4-es szintje a KSS 6-os és 7-es szintje közötti tartományának felel meg, az alternatív skála 4-es szintjét a KSS 6. szintjének kell tekinteni.
  Ha az alternatív skála „A” szintje a KSS-en a 6,5 és 8,5 közötti tartománynak felel meg, az alternatív skála „A” szintjét a KKS szerinti 8-as szintnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

6.1.

Ha a DDAW-rendszer validálására a KSS-hez képest alternatív méréseket alkalmaznak, a gyártónak meg kell adnia az alkalmazott küszöbértéket, és bizonyítékot kell szolgáltatnia a küszöbérték és a 8-as KSS-szint közötti egyenértékűségről.

Ha az alternatív mérés a KSS-nél kevesebb leíró szintet magában foglaló skálát használ, az alternatív skála szintjeit a KSS szerinti, megfelelő szintek közül a legalacsonyabbal kell egyenértékűnek tekinteni. Az egyetlen kivétel az alternatív skála azon szintje jelenti, amely a 8-as KSS-szinttel is egyenértékű, amely esetben az adott szintet a KSS szerinti, megfelelő szintek közül a legmagasabb szinttel kell egyenértékűnek tekinteni.

Ha például az alternatív skála 4-es szintje a KSS 6-os és 7-es szintje közötti tartományának felel meg, az alternatív skála 4-es szintjét a KSS 6. szintjének kell tekinteni.

Ha az alternatív skála „A” szintje a KSS-en a 6,5 és 8,5 közötti tartománynak felel meg, az alternatív skála „A” szintjét a KKS szerinti 8-as szintnek kell tekinteni.

| 6.2. | Ha a DDAW-rendszer validálására a KSS mellett kiegészítő mérést vagy alternatív mérést alkalmaznak, a gyártónak meg kell adnia az alkalmazott küszöbértéket, és bizonyítékot kell szolgáltatnia a küszöbérték és a 8-as KSS-szint közötti egyenértékűségről. |
| --- | --- |

6.2.

Ha a DDAW-rendszer validálására a KSS mellett kiegészítő mérést vagy alternatív mérést alkalmaznak, a gyártónak meg kell adnia az alkalmazott küszöbértéket, és bizonyítékot kell szolgáltatnia a küszöbérték és a 8-as KSS-szint közötti egyenértékűségről.

7.   Vizsgálati eredmények

| 7.1. | Statisztikai elemzés végzése előtt a gyártó csak az alábbi esetekben hagyhatja figyelmen kívül a vizsgálati adatokat:






  a) | hiba történt a vizsgálati eljárás végrehajtása során; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Statisztikai elemzés végzése előtt a gyártó csak az alábbi esetekben hagyhatja figyelmen kívül a vizsgálati adatokat:

a)

hiba történt a vizsgálati eljárás végrehajtása során;

| b) | a résztvevő KSS-minősítései megbízhatatlannak minősülnek; |
| --- | --- |

b)

a résztvevő KSS-minősítései megbízhatatlannak minősülnek;

| c) | a résztvevőre vonatkozóan nem gyűjtenek elegendő adatot (pl. a vizsgálat időtartama túl rövid volt, vagy a résztvevőre vonatkozóan nem jött létre legalább 1 valós pozitív esemény vagy 1 hamis negatív esemény). |
| --- | --- |

c)

a résztvevőre vonatkozóan nem gyűjtenek elegendő adatot (pl. a vizsgálat időtartama túl rövid volt, vagy a résztvevőre vonatkozóan nem jött létre legalább 1 valós pozitív esemény vagy 1 hamis negatív esemény).

| 7.2. | A gyártónak a dokumentációcsomagban szereplő bizonyítékok részeként dokumentálnia kell a vizsgálat során előforduló hibákat, a vizsgálati eredményektől elkülönítve, a hibás adatokkal és adott esetben a résztvevők adatainak a statisztikai elemzésből való kizárásának okával együtt. |
| --- | --- |

7.2.

A gyártónak a dokumentációcsomagban szereplő bizonyítékok részeként dokumentálnia kell a vizsgálat során előforduló hibákat, a vizsgálati eredményektől elkülönítve, a hibás adatokkal és adott esetben a résztvevők adatainak a statisztikai elemzésből való kizárásának okával együtt.

8.   Elfogadhatósági kritériumok

| 8.1. | A műszaki szolgálatok akkor tekintik hatékonynak a DDAW-rendszert, ha a következő a) vagy b) követelmény – szükség esetén a 15 percnél hosszabb időintervallummal végzett vizsgálatokra vonatkozóan a c) követelménnyel vagy szimulált környezetben végzett vizsgálatok esetében a d) követelménnyel módosítva – teljesül:






  a) | az átlagos érzékenység meghaladja a 40 %-ot (az összes résztvevő érzékenységének átlagából számított érzékenység); |
| --- | --- | --- |

8.1.

A műszaki szolgálatok akkor tekintik hatékonynak a DDAW-rendszert, ha a következő a) vagy b) követelmény – szükség esetén a 15 percnél hosszabb időintervallummal végzett vizsgálatokra vonatkozóan a c) követelménnyel vagy szimulált környezetben végzett vizsgálatok esetében a d) követelménnyel módosítva – teljesül:

a)

az átlagos érzékenység meghaladja a 40 %-ot (az összes résztvevő érzékenységének átlagából számított érzékenység);

| b) | az érzékenységi eredmények 90 %-os konfidencia-intervallumából lefelé kerekített értéknek 20 % felett kell lennie. Ez azt jelenti, hogy a résztvevők 95 %-ának átlagos érzékenysége statisztikailag meghaladja a 20 %-ot; ezt az alábbi egyenlettel kell ellenőrizni: |
| --- | --- |

b)

az érzékenységi eredmények 90 %-os konfidencia-intervallumából lefelé kerekített értéknek 20 % felett kell lennie. Ez azt jelenti, hogy a résztvevők 95 %-ának átlagos érzékenysége statisztikailag meghaladja a 20 %-ot; ezt az alábbi egyenlettel kell ellenőrizni:

Image 2

| c) | az a) alpontban felsorolt követelményt 5 %-kal, és a b) alpontban felsorolt követelményt 2,5 %-kal kell emelni, ha a vizsgálati módszer nem az 5.2.3. pontban megengedett legfeljebb 15 perces időintervallumot alkalmaz (az ajánlott mérés és az alternatív mérés között felfelé kerekítés lehetséges). |
| --- | --- |

c)

az a) alpontban felsorolt követelményt 5 %-kal, és a b) alpontban felsorolt követelményt 2,5 %-kal kell emelni, ha a vizsgálati módszer nem az 5.2.3. pontban megengedett legfeljebb 15 perces időintervallumot alkalmaz (az ajánlott mérés és az alternatív mérés között felfelé kerekítés lehetséges).

| d) | az a) alpontban felsorolt követelményt 5 %-kal, a b) alpontban felsorolt követelményt pedig 2,5 %-kal kell csökkenteni, ha a vizsgálati módszert közúton végzik. |
| --- | --- |

d)

az a) alpontban felsorolt követelményt 5 %-kal, a b) alpontban felsorolt követelményt pedig 2,5 %-kal kell csökkenteni, ha a vizsgálati módszert közúton végzik.

Például a legfeljebb 15 perces időintervallummal végzett közúti vizsgálathoz szükséges átlagos érzékenység ≥ 35 %, és a legalább 15 perces időintervallummal végzett szimulációs vizsgálathoz szükséges átlagos érzékenység ≥ 45 %.

Teljesítménymérési számítás

A teljesítménymérőszámokat a következőképpen kell kiszámítani:

| | A résztvevő érzékenységi értéke:






  Átlagos érzékenység valamennyi résztvevő esetében: |
| --- | --- |

A résztvevő érzékenységi értéke:

A résztvevő érzékenységi értéke:

Image 3

Átlagos érzékenység valamennyi résztvevő esetében:

Image 4

| | Szórás (érzékenység):






  ahol:

  n(TP) azon események száma, amelyek során a rendszer és a járművezető egyaránt helyesen azonosítja a fáradtságot;

  n(FN) azon események száma, amelyek során a rendszer azt jelzi, hogy a járművezető nem fáradt, de a járművezető valójában fáradt;

  n(FP) azon események száma, amelyek során a rendszer azt jelzi, hogy a járművezető fáradt, de a járművezető nem az;

  n(TN) azon események száma, amelyek során a rendszer és a járművezető egyaránt helyesen azonosítja, hogy nem fáradt;
  Σ az összes résztvevőre vonatkozó összeg.
  Megjegyzés: Az eredmények eloszlását normál (Gauss-)eloszlással közelítik meg. |
| --- | --- |

Szórás (érzékenység):

Szórás (érzékenység):

Image 5

ahol:

n(TP) azon események száma, amelyek során a rendszer és a járművezető egyaránt helyesen azonosítja a fáradtságot;

n

TP

n(FN) azon események száma, amelyek során a rendszer azt jelzi, hogy a járművezető nem fáradt, de a járművezető valójában fáradt;

n

FN

n(FP) azon események száma, amelyek során a rendszer azt jelzi, hogy a járművezető fáradt, de a járművezető nem az;

n

FP

n(TN) azon események száma, amelyek során a rendszer és a járművezető egyaránt helyesen azonosítja, hogy nem fáradt;

n

TN

Σ az összes résztvevőre vonatkozó összeg.

Megjegyzés: Az eredmények eloszlását normál (Gauss-)eloszlással közelítik meg.

| 8.2. | Ha a DDAW-rendszer tanulási szakaszt igényel, a 8.1. pontban felsorolt elfogadási kritériumok nem foglalják magukban a tanulási szakaszban vagy a DDAW aktiválására vonatkozó feltétel teljesülése után 30 percig elért eredményeket, attól függően, hogy melyik a rövidebb. |
| --- | --- |

8.2.

Ha a DDAW-rendszer tanulási szakaszt igényel, a 8.1. pontban felsorolt elfogadási kritériumok nem foglalják magukban a tanulási szakaszban vagy a DDAW aktiválására vonatkozó feltétel teljesülése után 30 percig elért eredményeket, attól függően, hogy melyik a rövidebb.

3. RÉSZ

A műszaki dokumentáció értékelésére és a jóváhagyó hatóságok és műszaki szolgálatok által végzett validációs vizsgálatokra vonatkozó eljárások

A műszaki dokumentáció értékelésére és a jóváhagyó hatóságok és műszaki szolgálatok által végzett validációs vizsgálatokra vonatkozó eljárások

1.   Dokumentációcsomag

A gyártó a jóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat rendelkezésére bocsát egy, a rendszer hatékonyságának bizonyítékait tartalmazó dokumentációcsomagot. A dokumentációcsomagnak ki kell terjednie mind a rendszer működésére, mind a rendszer validálására.

1.1.   Rendszerfunkciók

A rendszer működését részletező dokumentációcsomagnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az elsődleges és másodlagos mérőszámokat tartalmazó összes rendszerbemenet felsorolása; |
| --- | --- |

a)

az elsődleges és másodlagos mérőszámokat tartalmazó összes rendszerbemenet felsorolása;

| b) | annak leírása, hogy a mérőszámok hogyan működnek, és hogyan követik nyomon a vezetési viselkedést; |
| --- | --- |

b)

annak leírása, hogy a mérőszámok hogyan működnek, és hogyan követik nyomon a vezetési viselkedést;

| c) | a rendszer által figyelemmel kísért kiváltó viselkedés leírása; |
| --- | --- |

c)

a rendszer által figyelemmel kísért kiváltó viselkedés leírása;

| d) | bizonyíték a fáradt vezetés és/vagy a kormányzási viselkedés és a választott kiváltó viselkedés közötti kapcsolatra; |
| --- | --- |

d)

bizonyíték a fáradt vezetés és/vagy a kormányzási viselkedés és a választott kiváltó viselkedés közötti kapcsolatra;

| e) | a rendszer fáradtsági küszöbértéke; |
| --- | --- |

e)

a rendszer fáradtsági küszöbértéke;

| f) | a jármű azon sebessége, amely elérésekor a rendszer működésbe lép; |
| --- | --- |

f)

a jármű azon sebessége, amely elérésekor a rendszer működésbe lép;

| g) | a rendszerek aktiválási, reaktiválási és kikapcsolási funkcióinak magyarázata; |
| --- | --- |

g)

a rendszerek aktiválási, reaktiválási és kikapcsolási funkcióinak magyarázata;

| h) | a rendszer HMI-jének működését részletező dokumentum. Idetartozik a DDAW ember-gép interfészére vonatkozó követelményeknek (1. rész 3.4. pont) való megfelelés bizonyítéka, valamint annak indokolása, ha a gyártó úgy dönt, hogy nem követi az 1. rész 3.4.2.3., 3.4.2.4. és 3.4.2.5. pontjában felsorolt ajánlásokat; |
| --- | --- |

h)

a rendszer HMI-jének működését részletező dokumentum. Idetartozik a DDAW ember-gép interfészére vonatkozó követelményeknek (1. rész 3.4. pont) való megfelelés bizonyítéka, valamint annak indokolása, ha a gyártó úgy dönt, hogy nem követi az 1. rész 3.4.2.3., 3.4.2.4. és 3.4.2.5. pontjában felsorolt ajánlásokat;

| i) | a műszaki szolgálat által vizsgálandó legalább egy olyan vizsgálati protokollt tartalmazó dokumentum, amely végrehajtása esetén a DDAW-rendszer figyelmeztetést ad. |
| --- | --- |

i)

a műszaki szolgálat által vizsgálandó legalább egy olyan vizsgálati protokollt tartalmazó dokumentum, amely végrehajtása esetén a DDAW-rendszer figyelmeztetést ad.

A rendszerbe bevitt adatok jegyzékét csak a DDAW-rendszer típusjóváhagyás céljából történő hitelesítése céljából kell a jóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátani. A másodlagos mérőszámok listáját a műszaki szolgálat nem adja át a jóváhagyó hatóságnak.

1.2.   Rendszervalidálás

A rendszer hatékonyságára vonatkozó bizonyítéknak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az értékelt résztvevők számára és demográfiai jellemzőire vonatkozó információk; |
| --- | --- |

a)

az értékelt résztvevők számára és demográfiai jellemzőire vonatkozó információk;

| b) | az értékelt vizsgálati feltételek leírása; |
| --- | --- |

b)

az értékelt vizsgálati feltételek leírása;

| c) | annak igazolása, hogy a rendszer hatékonyan működik olyan időjárási körülmények között, amelyek nem korlátozzák a rendszer működését. A bizonyítéknak jeleznie kell az időjárási viszonyokból eredő ismert vagy logikai korlátokat, a műszaki kihívást és a rendszer viselkedésére vonatkozó stratégiát ezen időjárási körülmények között (például erős esőzés, hó, magas hőmérséklet stb.); |
| --- | --- |

c)

annak igazolása, hogy a rendszer hatékonyan működik olyan időjárási körülmények között, amelyek nem korlátozzák a rendszer működését. A bizonyítéknak jeleznie kell az időjárási viszonyokból eredő ismert vagy logikai korlátokat, a műszaki kihívást és a rendszer viselkedésére vonatkozó stratégiát ezen időjárási körülmények között (például erős esőzés, hó, magas hőmérséklet stb.);

| d) | a rendszer hatékonyságának értékelésére használt teljes vizsgálati módszer és a mögötte meghúzódó indokok leírása, beleértve az alternatív vagy kiegészítő méréseket és alternatív fáradtsági küszöbértékeket (lásd a 2. rész 5.2., 5.3. és 6. pontját); |
| --- | --- |

d)

a rendszer hatékonyságának értékelésére használt teljes vizsgálati módszer és a mögötte meghúzódó indokok leírása, beleértve az alternatív vagy kiegészítő méréseket és alternatív fáradtsági küszöbértékeket (lásd a 2. rész 5.2., 5.3. és 6. pontját);

| e) | az alkalmazott statisztikai elemzési technika leírása. Ha a 8.1. pontban meghatározottól eltérő statisztikai elemzési módszert alkalmaznak, bizonyítékot kell szolgáltatni az alkalmazott statisztikai elemzési technikáról és szignifikanciaszintről; |
| --- | --- |

e)

az alkalmazott statisztikai elemzési technika leírása. Ha a 8.1. pontban meghatározottól eltérő statisztikai elemzési módszert alkalmaznak, bizonyítékot kell szolgáltatni az alkalmazott statisztikai elemzési technikáról és szignifikanciaszintről;

| f) | az eredmények elemzése és leírása; |
| --- | --- |

f)

az eredmények elemzése és leírása;

| g) | annak igazolása, hogy a rendszer az 1. rész 3.3.1. pontjában meghatározott KSS-szint elérésekor vagy azt megelőzően figyelmezteti a járművezetőt; |
| --- | --- |

g)

annak igazolása, hogy a rendszer az 1. rész 3.3.1. pontjában meghatározott KSS-szint elérésekor vagy azt megelőzően figyelmezteti a járművezetőt;

| h) | az egyes résztvevők statisztikai anomáliaértékeléshez szükséges adatai. |
| --- | --- |

h)

az egyes résztvevők statisztikai anomáliaértékeléshez szükséges adatai.

Az a) alpontban említett, a vizsgálat résztvevőinek demográfiai jellemzőire vonatkozó információknak a következőket kell tartalmaznia:

| i. | a résztvevők kiválasztásakor a vizsgálatba való bevonásáról vagy az abból való kizárásáról hozott döntéshez használt kritériumok, és |
| --- | --- |

i.

a résztvevők kiválasztásakor a vizsgálatba való bevonásáról vagy az abból való kizárásáról hozott döntéshez használt kritériumok, és

| ii. | nyilatkozat arról, hogy a résztvevők megfelelőek-e a 2. rész 3.3. pontjában meghatározott, a jármű demográfiai célcsoportjával kapcsolatos követelménynek. |
| --- | --- |

ii.

nyilatkozat arról, hogy a résztvevők megfelelőek-e a 2. rész 3.3. pontjában meghatározott, a jármű demográfiai célcsoportjával kapcsolatos követelménynek.

A d) alpontban említett teljes vizsgálati módszertanra vonatkozó információk a következőket foglalják magukban:

| i. | bizonyíték arra nézve, hogy a kiegészítő mérés(ek) vagy az elsődleges mérés(ek) (KSS szerinti vagy alternatív mérés) és a kiegészítő mérések kombinációja érvényes és pontos eszköz a járművezető fáradtságának értékelésére; |
| --- | --- |

i.

bizonyíték arra nézve, hogy a kiegészítő mérés(ek) vagy az elsődleges mérés(ek) (KSS szerinti vagy alternatív mérés) és a kiegészítő mérések kombinációja érvényes és pontos eszköz a járművezető fáradtságának értékelésére;

| ii. | tájékoztatás arról, hogy az elsődleges és a kiegészítő mérések adatait hogyan elemezték és gyűjtötték össze a DDAW-rendszer hatékonyságának értékelése céljából; |
| --- | --- |

ii.

tájékoztatás arról, hogy az elsődleges és a kiegészítő mérések adatait hogyan elemezték és gyűjtötték össze a DDAW-rendszer hatékonyságának értékelése céljából;

| iii. | bizonyíték arra nézve, hogy a validációs vizsgálat során alkalmazott fáradtsági küszöb egyenértékű az 1. rész 3.3.1. pontjában említett KSS-szinttel. |
| --- | --- |

iii.

bizonyíték arra nézve, hogy a validációs vizsgálat során alkalmazott fáradtsági küszöb egyenértékű az 1. rész 3.3.1. pontjában említett KSS-szinttel.

| 1.2.1. | Ha a validálást egy másik járművön végezték el, a dokumentációnak tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyek összekapcsolják a validálási folyamatot a járműre vonatkozó típusjóváhagyási követelményekkel,
  például olyan dokumentumokat kell benyújtani, amelyek igazolják a típusjóváhagyásra bemutatott járművel való műszaki hasonlóságokat vagy az ahhoz szükséges módosításokat, hogy azzal a DDAW-rendszer használata lehetővé váljon. A résztvevőkre vonatkozó követelményeknek (demográfia, hivatásos gépjárművezető bevonása) is hasonlóaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

1.2.1.

Ha a validálást egy másik járművön végezték el, a dokumentációnak tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyek összekapcsolják a validálási folyamatot a járműre vonatkozó típusjóváhagyási követelményekkel,

például olyan dokumentumokat kell benyújtani, amelyek igazolják a típusjóváhagyásra bemutatott járművel való műszaki hasonlóságokat vagy az ahhoz szükséges módosításokat, hogy azzal a DDAW-rendszer használata lehetővé váljon. A résztvevőkre vonatkozó követelményeknek (demográfia, hivatásos gépjárművezető bevonása) is hasonlóaknak kell lenniük.

| 1.2.2. | Ha a validálást a DDAW-rendszerre vonatkozó műszaki követelményeknek való megfelelés megállapítására irányuló kutatás részeként végezték el, a dokumentációnak tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyek összekapcsolják a validációs vizsgálatot az érintett gépjárműre vonatkozó jóváhagyási követelményekkel,
  például további kapcsolatot írnak le a gépjárműbe beépített DDAW-rendszer verziójában megengedett értékek és az azokkal egyenértékű érzékenységi értékeknek a kutatási szakaszban kapott adatok alapján történő újraszámítása között. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ha a validálást a DDAW-rendszerre vonatkozó műszaki követelményeknek való megfelelés megállapítására irányuló kutatás részeként végezték el, a dokumentációnak tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyek összekapcsolják a validációs vizsgálatot az érintett gépjárműre vonatkozó jóváhagyási követelményekkel,

például további kapcsolatot írnak le a gépjárműbe beépített DDAW-rendszer verziójában megengedett értékek és az azokkal egyenértékű érzékenységi értékeknek a kutatási szakaszban kapott adatok alapján történő újraszámítása között.

2.   A DDAW-rendszer dokumentációcsomagjának és a vizsgálati jegyzőkönyvnek a műszaki szolgálat általi értékelése

| 2.1. | A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a gyártó az e melléklettel összhangban elvégzett vizsgálatok alapján bizonyította-e, hogy a DDAW megfelel az 1. részben meghatározott műszaki kritériumoknak és a 2. részben meghatározott validálási kritériumoknak. Ennek keretében a következő intézkedések kell elvégezni:






  a) | annak ellenőrzése, hogy a bejelentett teljesítményszintek megfelelnek-e az 1. rész 3.3.1. pontjában említett alsó küszöbértékeknek; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a gyártó az e melléklettel összhangban elvégzett vizsgálatok alapján bizonyította-e, hogy a DDAW megfelel az 1. részben meghatározott műszaki kritériumoknak és a 2. részben meghatározott validálási kritériumoknak. Ennek keretében a következő intézkedések kell elvégezni:

a)

annak ellenőrzése, hogy a bejelentett teljesítményszintek megfelelnek-e az 1. rész 3.3.1. pontjában említett alsó küszöbértékeknek;

| b) | a vizsgálati jelentés felülvizsgálata annak ellenőrzése érdekében, hogy a vizsgálati jelentésben bemutatott mögöttes módszer megfelel-e a 2. részben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálati jelentés felülvizsgálata annak ellenőrzése érdekében, hogy a vizsgálati jelentésben bemutatott mögöttes módszer megfelel-e a 2. részben meghatározott követelményeknek;

| c) | a gyártó által elvégzett validációs vizsgálatból származó vizsgálati jelentés értékelésének elvégzése. |
| --- | --- |

c)

a gyártó által elvégzett validációs vizsgálatból származó vizsgálati jelentés értékelésének elvégzése.

A vizsgálati jelentés értékelése során ellenőrizni kell, hogy az elvégzett vizsgálatok alapjául szolgáló bizonyítékok megfelelnek-e a bejelentett vizsgálati eredményeknek olyan általános hatásszintnek, hogy a teljesítménynyilatkozat megfelelőnek bizonyuljon. Ez magában foglalja a résztvevők adatainak a statisztikai anomáliák – például a kiugró értékek – tekintetében történő értékelését.

A műszaki szolgálat saját belátása szerint használhat eszközöket a vizsgálati jegyzőkönyv értékelésére. Ezek az eszközök magukban foglalhatják a műszaki szolgálat által kiválasztott vizsgálati menetek összes nyers adatkészletének felülvizsgálatát (beleértve az elemzésből kizárt adatokat is) és az összegyűjtött adatokon alapuló validációs vizsgálat megismételt részeit (csak korlátozott validálási módszerek, például videós alváselemzés esetén lehetséges).

| 2.2. | A műszaki szolgálatnak – figyelembe véve az 1.1. pontban a rendszer funkcionalitására vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információkat – értékelnie kell, hogy a gyártó által javasolt vizsgálati protokoll képes-e észlelni a fáradtan történő vezetési eseményt. A műszaki szolgálatnak a javasolt protokoll alapján el is kell végeznie a vizsgálatot. |
| --- | --- |

2.2.

A műszaki szolgálatnak – figyelembe véve az 1.1. pontban a rendszer funkcionalitására vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információkat – értékelnie kell, hogy a gyártó által javasolt vizsgálati protokoll képes-e észlelni a fáradtan történő vezetési eseményt. A műszaki szolgálatnak a javasolt protokoll alapján el is kell végeznie a vizsgálatot.

| 2.2.1. | A vizsgálatot sikeresnek kell minősíteni, amint a DDAW-rendszer figyelmeztető jelzést ad arra vonatkozóan, hogy a járművezető fáradt. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálatot sikeresnek kell minősíteni, amint a DDAW-rendszer figyelmeztető jelzést ad arra vonatkozóan, hogy a járművezető fáradt.

| 2.2.2. | Ha a vizsgálat során a rendszer nem figyelmeztet arra, hogy a járművezető fáradt, a műszaki szolgálat legfeljebb két alkalommal megismételheti a vizsgálatot. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ha a vizsgálat során a rendszer nem figyelmeztet arra, hogy a járművezető fáradt, a műszaki szolgálat legfeljebb két alkalommal megismételheti a vizsgálatot.

| 2.2.3. | A műszaki szolgálatnak elemeznie kell a vizsgálat sikertelenségének okát, és az elemzést csatolni kell a vizsgálati jelentéshez. Ha a kiváltó ok nem hozható összefüggésbe a vizsgálati elrendezések közötti eltéréssel, a műszaki szolgálat megvizsgálhatja a paramétereknek a gyártó által megadott vizsgálati protokollban meghatározott tartományán belüli bármely változását. |
| --- | --- |

2.2.3.

A műszaki szolgálatnak elemeznie kell a vizsgálat sikertelenségének okát, és az elemzést csatolni kell a vizsgálati jelentéshez. Ha a kiváltó ok nem hozható összefüggésbe a vizsgálati elrendezések közötti eltéréssel, a műszaki szolgálat megvizsgálhatja a paramétereknek a gyártó által megadott vizsgálati protokollban meghatározott tartományán belüli bármely változását.

| 2.2.4. | A típusbizonyítvány „Megjegyzések” szakaszában hivatkozni kell a műszaki szolgálat által elvégzett vizsgálati előírás kódjára annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok – például piacfelügyeleti tevékenységek végzésekor – kérhessék a vizsgálati protokollt a vizsgálatot végző műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

2.2.4.

A típusbizonyítvány „Megjegyzések” szakaszában hivatkozni kell a műszaki szolgálat által elvégzett vizsgálati előírás kódjára annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok – például piacfelügyeleti tevékenységek végzésekor – kérhessék a vizsgálati protokollt a vizsgálatot végző műszaki szolgálattól.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/621 végrehajtási rendelete (2019. április 17.) a vizsgálat tárgyát képező tételek műszaki vizsgálatához szükséges műszaki információkról, az ajánlott vizsgálati módszerek alkalmazásáról, valamint az adatformátumra és a releváns műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 108., 2019.4.23., 5. o.).

2

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/2144 rendelet módosítása

Az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletében az E2 követelményre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

| Tárgy | Rendeleti jellegű jogi aktusok | További különös műszaki rendelkezések | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 | STU | Alkotóelem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „E2 A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszer | A Bizottság (EU) 2021/1341 felhatalmazáson alapuló rendelete (*1) | | B | B | B | B | B | B | | | | | | |

Tárgy

Rendeleti jellegű jogi aktusok

További különös műszaki rendelkezések

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

STU

Alkotóelem

„E2 A járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszer

A Bizottság (EU) 2021/1341 felhatalmazáson alapuló rendelete (*1)

B

B

B

B

B

B

---

(*1)  A Bizottság (EU) 2021/1341 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. április 23.) az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárműveknek a járművezető fáradtságára és éberségének csökkenésére figyelmeztető rendszerei tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokkal és műszaki követelményekkel kapcsolatos részletes szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az említett rendelet II. mellékletének módosításáról (HL L 292., 2021.8.16., 4 o.).”

---

| 2021.8.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 292/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 292/20

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1342 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. május 27.)

az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ökológiai termékek behozatalával kapcsolatos, a 834/2007/EK tanácsi rendelet 33. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti elismerés felügyelete érdekében a harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek által megosztandó információkra vonatkozó szabályokkal, valamint az e felügyelet gyakorlása során hozandó intézkedésekkel való kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 48. cikke (4) és 57. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (1) bekezdése értelmében a harmadik országoknak a 834/2007/EK tanácsi rendelet (2) 33. cikkének (2) bekezdése szerinti, az ökológiai termékek Unióba történő behozatalával kapcsolatos egyenértékűségének elismerése 2026. december 31-én lejár. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (1) bekezdése értelmében a harmadik országoknak a 834/2007/EK tanácsi rendelet (2) 33. cikkének (2) bekezdése szerinti, az ökológiai termékek Unióba történő behozatalával kapcsolatos egyenértékűségének elismerése 2026. december 31-én lejár.

| (2) | Az (EU) 2018/848 rendelet 57. cikkének (1) bekezdése értelmében az ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdése szerinti, az ökológiai termékek Unióba történő behozatalával kapcsolatos egyenértékűségének elismerése 2024. december 31-én lejár. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/848 rendelet 57. cikkének (1) bekezdése értelmében az ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdése szerinti, az ökológiai termékek Unióba történő behozatalával kapcsolatos egyenértékűségének elismerése 2024. december 31-én lejár.

| (3) | Az átmeneti időszakok végéig az uniós piacon forgalomba hozandó, az Unióba az említett behozatali rendszerek keretében behozott ökológiai termékeket a 834/2007/EK rendeletben előírtakkal egyenértékű termelési szabályokkal és ellenőrzési rendelkezésekkel összhangban, valamint a 889/2008/EK (3) és az 1235/2008/EK (4) bizottsági rendeletben megállapított kapcsolódó végrehajtási szabályoknak megfelelően kell előállítani. |
| --- | --- |

(3)

Az átmeneti időszakok végéig az uniós piacon forgalomba hozandó, az Unióba az említett behozatali rendszerek keretében behozott ökológiai termékeket a 834/2007/EK rendeletben előírtakkal egyenértékű termelési szabályokkal és ellenőrzési rendelkezésekkel összhangban, valamint a 889/2008/EK (3) és az 1235/2008/EK (4) bizottsági rendeletben megállapított kapcsolódó végrehajtási szabályoknak megfelelően kell előállítani.

| (4) | Ennek megfelelően a gazdasági szereplőknek a harmadik országokban zajló termelés, előkészítés és forgalmazás minden szakaszában továbbra is az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (1) bekezdése alapján az egyenértékűség szempontjából elismert harmadik ország ellenőrző rendszerének vagy az említett rendelet 57. cikke (1) bekezdésének megfelelő ellenőrző hatóságnak vagy ellenőrző szervnek kell alávetniük tevékenységüket. |
| --- | --- |

(4)

Ennek megfelelően a gazdasági szereplőknek a harmadik országokban zajló termelés, előkészítés és forgalmazás minden szakaszában továbbra is az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (1) bekezdése alapján az egyenértékűség szempontjából elismert harmadik ország ellenőrző rendszerének vagy az említett rendelet 57. cikke (1) bekezdésének megfelelő ellenőrző hatóságnak vagy ellenőrző szervnek kell alávetniük tevékenységüket.

| (5) | Az ilyen harmadik országok, illetve az érintett ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek megfelelő felügyeletének biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani az elismerésüknek az átmeneti időszak alatti rendszeres felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokról. Ezért ebben a rendeletben meg kell határozni különösen azokat az információkat, amelyeket a harmadik országoknak vagy az ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a felügyelet gyakorlása céljából, többek között a helyszíni vizsgálatok alkalmával. Ezenfelül e rendelet meghatározza a Bizottság által az említett felügyelet gyakorlása során meghozandó intézkedéseket, többek között az elismert harmadik országoknak, ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (3) és 57. cikkének (2) bekezdése alapján létrehozott jegyzékekből való törlését vagy jegyzékekben való szerepeltetésének felfüggesztését. |
| --- | --- |

(5)

Az ilyen harmadik országok, illetve az érintett ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek megfelelő felügyeletének biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani az elismerésüknek az átmeneti időszak alatti rendszeres felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokról. Ezért ebben a rendeletben meg kell határozni különösen azokat az információkat, amelyeket a harmadik országoknak vagy az ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a felügyelet gyakorlása céljából, többek között a helyszíni vizsgálatok alkalmával. Ezenfelül e rendelet meghatározza a Bizottság által az említett felügyelet gyakorlása során meghozandó intézkedéseket, többek között az elismert harmadik országoknak, ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (3) és 57. cikkének (2) bekezdése alapján létrehozott jegyzékekből való törlését vagy jegyzékekben való szerepeltetésének felfüggesztését.

| (6) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében ezt a rendeletet az (EU) 2018/848 rendelet alkalmazásának kezdőnapjától a harmadik országok vagy ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerésének lejártáig kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(6)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében ezt a rendeletet az (EU) 2018/848 rendelet alkalmazásának kezdőnapjától a harmadik országok vagy ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerésének lejártáig kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A harmadik országok felügyelete

(1)   Az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (1) bekezdésében említett és a 48. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadandó végrehajtási rendelettel létrehozott jegyzékben szereplő minden harmadik ország (a továbbiakban: harmadik ország) által az említett rendelet 48. cikke (2) bekezdésének megfelelően minden év március 31-ig a Bizottsághoz benyújtandó jelentés a következőket tartalmazza:

| a) | információ az adott harmadik országban folyó ökológiai termelés fejlődéséről, többek között az előállított termékekről, a művelés alá vont területről, a termelési régiókról, a termelők számáról és az élelmiszer-feldolgozási tevékenységekről; |
| --- | --- |

a)

információ az adott harmadik országban folyó ökológiai termelés fejlődéséről, többek között az előállított termékekről, a művelés alá vont területről, a termelési régiókról, a termelők számáról és az élelmiszer-feldolgozási tevékenységekről;

| b) | az Unióba exportált ökológiai mezőgazdasági termékek és élelmiszerek jellegére vonatkozó információ; |
| --- | --- |

b)

az Unióba exportált ökológiai mezőgazdasági termékek és élelmiszerek jellegére vonatkozó információ;

| c) | a harmadik ország illetékes hatósága által az előző évben végzett ellenőrzési és felügyeleti tevékenység ismertetése, annak eredményei és a meghozott korrekciós intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a harmadik ország illetékes hatósága által az előző évben végzett ellenőrzési és felügyeleti tevékenység ismertetése, annak eredményei és a meghozott korrekciós intézkedések;

| d) | a harmadik országban alkalmazott, a 834/2007/EK rendelet III. és IV. címében említettekkel egyenértékűnek értékelt termelési szabályokkal kapcsolatos esetleges fejlemények; |
| --- | --- |

d)

a harmadik országban alkalmazott, a 834/2007/EK rendelet III. és IV. címében említettekkel egyenértékűnek értékelt termelési szabályokkal kapcsolatos esetleges fejlemények;

| e) | a harmadik országban alkalmazott, a 834/2007/EK rendelet V. címében említettekkel a hatékonyság szempontjából egyenértékűnek értékelt ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatos esetleges fejlemények, valamint annak megerősítése, hogy ezeket az ellenőrzési intézkedéseket folyamatosan és hatékonyan alkalmazták; |
| --- | --- |

e)

a harmadik országban alkalmazott, a 834/2007/EK rendelet V. címében említettekkel a hatékonyság szempontjából egyenértékűnek értékelt ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatos esetleges fejlemények, valamint annak megerősítése, hogy ezeket az ellenőrzési intézkedéseket folyamatosan és hatékonyan alkalmazták;

| f) | a harmadik ország technikai dokumentációjának bármely más naprakésszé tétele; |
| --- | --- |

f)

a harmadik ország technikai dokumentációjának bármely más naprakésszé tétele;

| g) | azon internetes weboldal vagy egyéb címe, ahol elérhető az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke, illetve egy olyan kapcsolattartó pont, ahol rendelkezésre áll a tanúsítások státuszára és az érintett termékkategóriákra vonatkozó információ; |
| --- | --- |

g)

azon internetes weboldal vagy egyéb címe, ahol elérhető az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke, illetve egy olyan kapcsolattartó pont, ahol rendelkezésre áll a tanúsítások státuszára és az érintett termékkategóriákra vonatkozó információ;

| h) | a harmadik ország által lényegesnek tartott bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

h)

a harmadik ország által lényegesnek tartott bármely egyéb információ.

(2)   Minden harmadik ország haladéktalanul értesíti a Bizottságot az Ökogazdálkodási Információs Rendszer (OFIS) elektronikus platformján keresztül a hatályban lévő intézkedéseket vagy azok végrehajtását érintő bármely változásról, különös tekintettel az ellenőrzési rendszerre.

(3)   Minden harmadik ország az OFIS-on keresztül haladéktalanul értesíti a Bizottságot az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadandó végrehajtási rendelettel létrehozott jegyzékben szereplő adminisztratív adatok bármely változásáról.

(4)   A Bizottság bármikor kérhet további információkat egy harmadik országtól, ideértve független szakértők által készített egy vagy több helyszíni vizsgálati jelentés benyújtását is.

(5)   A Bizottság továbbá kockázatértékelés alapján, illetve szabálytalanság gyanúja esetén kijelölhet szakértőket és helyszíni vizsgálatot szervezhet egy harmadik országban.

(6)   Amennyiben egy tagállam szabálytalanság vagy jogsértés megalapozott gyanújáról értesíti a Bizottságot egy importált ökológiai terméknek a 834/2007/EK rendeletben meghatározott követelményeknek, valamint az elvégzett értékelés alapján egyenértékűnek elfogadott termelési szabályoknak és ellenőrzési intézkedéseknek való megfelelését illetően, a Bizottság tájékoztatja erről a harmadik ország illetékes hatóságát. Az illetékes hatóság kivizsgálja a feltételezett szabálytalanság vagy jogsértés eredetét, és a Bizottság értesítésétől számított 30 naptári napon belül tájékoztatja a Bizottságot és az érintett tagállamot a vizsgálat eredményéről és a meghozott intézkedésekről.

2. cikk

Az ellenőrző hatóságok és az ellenőrző szervek felügyelete

(1)   Az éves jelentések alapján és a kapott egyéb információk fényében a Bizottság az elismerések rendszeres felülvizsgálatával biztosítja az (EU) 2018/848 rendelet 57. cikkének (1) bekezdésében említett és az 57. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadandó végrehajtási rendelettel létrehozott jegyzékben szereplő ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek (a továbbiakban: ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek) megfelelő felügyeletét. A Bizottság ehhez segítséget kérhet a tagállamoktól. Az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek felügyeletének jellegét a meg nem felelés kockázatalapú megközelítése alapján kell meghatározni, figyelembe véve különösen a tanúsított és az Unióba irányuló termékek mennyiségét, valamint az akkreditációs szerv vagy adott esetben az illetékes hatóság által végzett rendszeres helyszíni értékelés, felügyelet és a többéves újraértékelések eredményeit.

(2)   Az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek minden év február 28-ig éves jelentést juttatnak el a Bizottsághoz. Az éves jelentés a legutóbbi módosításnak megfelelően naprakésszé teszi az elismerés iránti eredeti kérelemben szereplő technikai dokumentációban megadott információkat. Az éves jelentés legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban működő ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv tevékenységének áttekintése, beleértve az érintett gazdasági szereplők és gazdálkodói csoportok számát, valamint a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek jellegét kategóriák és vámtarifaszámok szerinti bontásban; |
| --- | --- |

a)

az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban működő ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv tevékenységének áttekintése, beleértve az érintett gazdasági szereplők és gazdálkodói csoportok számát, valamint a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek jellegét kategóriák és vámtarifaszámok szerinti bontásban;

| b) | az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban alkalmazott termelési szabályokkal kapcsolatos esetleges fejlemények, beleértve a 834/2007/EK rendelet III. és IV. címében említett termelési szabályokkal való egyenértékűség értékelését; |
| --- | --- |

b)

az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban alkalmazott termelési szabályokkal kapcsolatos esetleges fejlemények, beleértve a 834/2007/EK rendelet III. és IV. címében említett termelési szabályokkal való egyenértékűség értékelését;

| c) | az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban alkalmazott ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatos esetleges fejlemények, beleértve a 834/2007/EK rendelet V. címében említettekkel való egyenértékűség értékelését, valamint annak megerősítése, hogy ezeket az ellenőrzési intézkedéseket folyamatosan és hatékonyan alkalmazták; |
| --- | --- |

c)

az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban alkalmazott ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatos esetleges fejlemények, beleértve a 834/2007/EK rendelet V. címében említettekkel való egyenértékűség értékelését, valamint annak megerősítése, hogy ezeket az ellenőrzési intézkedéseket folyamatosan és hatékonyan alkalmazták;

| d) | az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által az előző év során végzett ellenőrzési tevékenységek, azok eredményei, a tapasztalt szabálytalanságok és jogsértések, valamint a meghozott korrekciós intézkedések ismertetése; |
| --- | --- |

d)

az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által az előző év során végzett ellenőrzési tevékenységek, azok eredményei, a tapasztalt szabálytalanságok és jogsértések, valamint a meghozott korrekciós intézkedések ismertetése;

| e) | az elismerés iránti eredeti kérelemben szereplő technikai dokumentációban megadott információk naprakésszé tétele; |
| --- | --- |

e)

az elismerés iránti eredeti kérelemben szereplő technikai dokumentációban megadott információk naprakésszé tétele;

| f) | az akkreditáló testület vagy adott esetben az illetékes hatóság által kiadott legutóbbi értékelő jelentés egy példánya, amely tartalmazza az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által végzett rendszeres helyszíni értékelések, felügyelet és a többéves újraértékelések eredményeit. Ez az értékelő jelentés megerősíti, hogy az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv az értékelés szerint kielégítő módon teljesíti a Bizottság általi elismerésre vonatkozó feltételeket, és e feltételeknek megfelelően eredményesen folytatta tevékenységeit. Ezenfelül az értékelő jelentés igazolja és megerősíti a b) és a c) pontban említett termelési szabályok és ellenőrzési intézkedések egyenértékűségét; |
| --- | --- |

f)

az akkreditáló testület vagy adott esetben az illetékes hatóság által kiadott legutóbbi értékelő jelentés egy példánya, amely tartalmazza az elismerésének megfelelő harmadik országban vagy országokban az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által végzett rendszeres helyszíni értékelések, felügyelet és a többéves újraértékelések eredményeit. Ez az értékelő jelentés megerősíti, hogy az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv az értékelés szerint kielégítő módon teljesíti a Bizottság általi elismerésre vonatkozó feltételeket, és e feltételeknek megfelelően eredményesen folytatta tevékenységeit. Ezenfelül az értékelő jelentés igazolja és megerősíti a b) és a c) pontban említett termelési szabályok és ellenőrzési intézkedések egyenértékűségét;

| g) | azon internetes weboldal címe, ahol elérhető az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke az Unió valamely hivatalos nyelvén, valamint egy olyan kapcsolattartó pont, ahol rendelkezésre áll az e szereplők tanúsítási státuszára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsítástól megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozó információ; |
| --- | --- |

g)

azon internetes weboldal címe, ahol elérhető az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jegyzéke az Unió valamely hivatalos nyelvén, valamint egy olyan kapcsolattartó pont, ahol rendelkezésre áll az e szereplők tanúsítási státuszára, az érintett termékkategóriákra, valamint a felfüggesztett és tanúsítástól megfosztott gazdasági szereplőkre és termékekre vonatkozó információ;

| h) | az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által lényegesnek tartott bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

h)

az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság által lényegesnek tartott bármely egyéb információ.

Az éves jelentést és a Bizottság által az éves jelentéssel kapcsolatban kért további információkat az OFIS-on keresztül kell benyújtani.

(3)   A Bizottság az éves jelentéssel kapcsolatban további információkat kérhet. Ezeket elektronikus formában kell megadni.

3. cikk

A harmadik országok elismerésének felülvizsgálata

A harmadik országok elismerésének az (EU) 2018/848 rendelet 48. cikkének (2) bekezdése szerinti rendszeres felülvizsgálata keretében a Bizottság az alábbi szabályokat alkalmazza, és az említett rendelet 48. cikkének (3) bekezdése alapján ennek megfelelően módosítja a harmadik országok jegyzékét:

| a) | a Bizottság a kapott információk alapján bármikor módosíthatja a jegyzékben szereplő adatokat; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság a kapott információk alapján bármikor módosíthatja a jegyzékben szereplő adatokat;

| b) | a Bizottság felfüggesztheti egy harmadik országnak a jegyzékben való szerepeltetését vagy a kapott információk alapján, vagy ha a harmadik ország nem nyújtott be az előírásoknak megfelelően elegendő információt, vagy ha nem egyezett bele egy helyszíni vizsgálat végzésébe; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság felfüggesztheti egy harmadik országnak a jegyzékben való szerepeltetését vagy a kapott információk alapján, vagy ha a harmadik ország nem nyújtott be az előírásoknak megfelelően elegendő információt, vagy ha nem egyezett bele egy helyszíni vizsgálat végzésébe;

| c) | a Bizottság felfüggeszti egy harmadik országnak a jegyzékben való szerepeltetését, ha a harmadik ország nem hozza meg kellő időben a Bizottság által kért megfelelő korrekciós intézkedéseket a Bizottság által a probléma súlyosságának megfelelően meghatározott, 30 napnál nem rövidebb időszakon belül; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság felfüggeszti egy harmadik országnak a jegyzékben való szerepeltetését, ha a harmadik ország nem hozza meg kellő időben a Bizottság által kért megfelelő korrekciós intézkedéseket a Bizottság által a probléma súlyosságának megfelelően meghatározott, 30 napnál nem rövidebb időszakon belül;

| d) | a Bizottság törli a jegyzékből a harmadik országra vonatkozó bejegyzést, ha:






  i. | a harmadik ország nem küldi meg időben az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett éves jelentést; |
| --- | --- | --- |

d)

a Bizottság törli a jegyzékből a harmadik országra vonatkozó bejegyzést, ha:

i.

a harmadik ország nem küldi meg időben az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett éves jelentést;

| ii. | az éves jelentésben szereplő információk hiányosak; |
| --- | --- |

ii.

az éves jelentésben szereplő információk hiányosak;

| iii. | a harmadik ország a Bizottság kérésére nem teszi elérhetővé vagy nem közli hiánytalanul a technikai dokumentációjával vagy az ellenőrzési rendszerével kapcsolatos információkat a Bizottság által a probléma súlyosságának megfelelően meghatározott, 30 napnál nem rövidebb időszakon belül; vagy |
| --- | --- |

iii.

a harmadik ország a Bizottság kérésére nem teszi elérhetővé vagy nem közli hiánytalanul a technikai dokumentációjával vagy az ellenőrzési rendszerével kapcsolatos információkat a Bizottság által a probléma súlyosságának megfelelően meghatározott, 30 napnál nem rövidebb időszakon belül; vagy

| iv. | a Bizottság kérése nyomán a harmadik ország nem egyezik bele egy helyszíni vizsgálat végzésébe. |
| --- | --- |

iv.

a Bizottság kérése nyomán a harmadik ország nem egyezik bele egy helyszíni vizsgálat végzésébe.

4. cikk

Az ellenőrző hatóságok és az ellenőrző szervek elismerésének felülvizsgálata

(1)   Az ellenőrző hatóságok és az ellenőrző szervek elismerésének az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti rendszeres felülvizsgálata keretében a Bizottság az alábbi szabályokat alkalmazza, és az (EU) 2018/848 rendelet 57. cikkének (2) bekezdése alapján ennek megfelelően módosítja az ellenőrző hatóságok és az ellenőrző szervek jegyzékét:

| a) | a Bizottság a kapott információk alapján bármikor módosíthatja egy ellenőrző hatóságról vagy egy ellenőrző szervről a jegyzékben szereplő adatokat; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság a kapott információk alapján bármikor módosíthatja egy ellenőrző hatóságról vagy egy ellenőrző szervről a jegyzékben szereplő adatokat;

| b) | a Bizottság felfüggesztheti egy ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv jegyzékben való szerepeltetését vagy a kapott információk alapján, vagy ha az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem nyújtott be az előírásoknak megfelelően elegendő információt, vagy ha nem egyezett bele egy helyszíni vizsgálat végzésébe; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság felfüggesztheti egy ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv jegyzékben való szerepeltetését vagy a kapott információk alapján, vagy ha az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem nyújtott be az előírásoknak megfelelően elegendő információt, vagy ha nem egyezett bele egy helyszíni vizsgálat végzésébe;

| c) | a Bizottság felfüggeszti egy ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv jegyzékben való szerepeltetését, ha az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem hozza meg kellő időben a Bizottság által kért megfelelő korrekciós intézkedéseket a Bizottság által a probléma súlyosságának megfelelően meghatározott, 30 napnál nem rövidebb időszakon belül; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság felfüggeszti egy ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv jegyzékben való szerepeltetését, ha az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem hozza meg kellő időben a Bizottság által kért megfelelő korrekciós intézkedéseket a Bizottság által a probléma súlyosságának megfelelően meghatározott, 30 napnál nem rövidebb időszakon belül;

| d) | a Bizottság törli a jegyzékből az ellenőrző hatóságra vagy az ellenőrző szervre vonatkozó bejegyzést, ha:






  i. | az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem küldi meg időben az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentést; |
| --- | --- | --- |

d)

a Bizottság törli a jegyzékből az ellenőrző hatóságra vagy az ellenőrző szervre vonatkozó bejegyzést, ha:

i.

az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem küldi meg időben az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentést;

| ii. | az éves jelentésben szereplő információk hiányosak; |
| --- | --- |

ii.

az éves jelentésben szereplő információk hiányosak;

| iii. | az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem teszi elérhetővé vagy nem közli hiánytalanul a technikai dokumentációjával vagy az ellenőrzési rendszerével kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

iii.

az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem teszi elérhetővé vagy nem közli hiánytalanul a technikai dokumentációjával vagy az ellenőrzési rendszerével kapcsolatos információkat;

| iv. | az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem teszi elérhetővé egy meg nem felelés kivizsgálásával kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

iv.

az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem teszi elérhetővé egy meg nem felelés kivizsgálásával kapcsolatos információkat;

| v. | az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem hozza meg a megállapított szabálytalanságok és jogsértések fényében megfelelő korrekciós intézkedéseket; |
| --- | --- |

v.

az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem hozza meg a megállapított szabálytalanságok és jogsértések fényében megfelelő korrekciós intézkedéseket;

| vi. | az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem egyezik bele egy a Bizottság által kezdeményezett helyszíni vizsgálat végzésébe, illetve ha egy helyszíni vizsgálat az ellenőrzési intézkedések szisztematikus hibája miatt zárul negatív eredménnyel; vagy |
| --- | --- |

vi.

az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nem egyezik bele egy a Bizottság által kezdeményezett helyszíni vizsgálat végzésébe, illetve ha egy helyszíni vizsgálat az ellenőrzési intézkedések szisztematikus hibája miatt zárul negatív eredménnyel; vagy

| vii. | bármely egyéb olyan helyzetben, amelyben fennáll annak a kockázata, hogy a fogyasztót megtéveszthetik az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv által tanúsított termékek valódi jellegét illetően. |
| --- | --- |

vii.

bármely egyéb olyan helyzetben, amelyben fennáll annak a kockázata, hogy a fogyasztót megtéveszthetik az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv által tanúsított termékek valódi jellegét illetően.

(2)   Az (1) bekezdés d) pontja szerinti törlést megelőzően a Bizottság felkéri az ellenőrző hatóságot vagy ellenőrző szervet a helyzet orvoslására a Bizottság által a probléma súlyosságának megfelelően meghatározott, 30 napnál nem rövidebb időszakon belül.

5. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

Az 1. és a 3. cikk 2026. december 31-ig alkalmazandó.

A 2. és a 4. cikk 2024. december 31-ig alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 150., 2018.6.14., 1. o.

1

(2)  A Tanács 834/2007/EK rendelete (2007. június 28.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 889/2008/EK rendelete (2008. szeptember 5.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 250., 2008.9.18., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 1235/2008/EK rendelete (2008. december 8.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról (HL L 334., 2008.12.12., 25. o.).

4

---

| 2021.8.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 292/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 292/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1343 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. augusztus 10.)

egy szeszes ital bejegyzett földrajzi árujelzőjéhez kapcsolódó termékleírást érintő módosítás jóváhagyásáról

[Újfehértói meggypálinka]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről, a szeszes italok nevének az egyéb élelmiszerek kiszerelésén és csomagolásán való feltüntetéséről, a szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak és desztillátumoknak az alkoholtartalmú italok gyártásában való felhasználásáról, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 17. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Magyarország 2017. április 18-i kérelmét a 110/2008/EK rendelet alapján oltalmat élvező „Újfehértói meggypálinka” földrajzi árujelzőre vonatkozó műszaki dokumentáció módosításának jóváhagyására iránt. |
| --- | --- |

(1)

A 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 17. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Magyarország 2017. április 18-i kérelmét a 110/2008/EK rendelet alapján oltalmat élvező „Újfehértói meggypálinka” földrajzi árujelzőre vonatkozó műszaki dokumentáció módosításának jóváhagyására iránt.

| (2) | A 110/2008/EK rendeletet felváltó (EU) 2019/787 rendelet 2019. május 25-én lépett hatályba. A szóban forgó rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 110/2008/EK rendeletnek a földrajzi árujelzőkre vonatkozó III. fejezete 2019. június 8-án hatályát vesztette. Az (EU) 2019/787 rendelet 22. cikkének (2) bekezdése értelmében a 110/2008/EK rendelet alapján a kérelmek részeként 2019. június 8. előtt benyújtott műszaki dokumentációkat termékleírásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(2)

A 110/2008/EK rendeletet felváltó (EU) 2019/787 rendelet 2019. május 25-én lépett hatályba. A szóban forgó rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 110/2008/EK rendeletnek a földrajzi árujelzőkre vonatkozó III. fejezete 2019. június 8-án hatályát vesztette. Az (EU) 2019/787 rendelet 22. cikkének (2) bekezdése értelmében a 110/2008/EK rendelet alapján a kérelmek részeként 2019. június 8. előtt benyújtott műszaki dokumentációkat termékleírásnak kell tekinteni.

| (3) | Miután a Bizottság megállapította, hogy a kérelem megfelel a 110/2008/EK rendeletnek, a módosítás iránti kérelmet – az (EU) 2019/787 rendelet 50. cikke (4) bekezdése első albekezdésének megfelelően – a 110/2008/EK rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(3)

Miután a Bizottság megállapította, hogy a kérelem megfelel a 110/2008/EK rendeletnek, a módosítás iránti kérelmet – az (EU) 2019/787 rendelet 50. cikke (4) bekezdése első albekezdésének megfelelően – a 110/2008/EK rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

| (4) | mivel a Bizottsághoz nem érkezett az (EU) 2019/787 rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalás, a termékleírás módosítását az említett rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján jóvá kell hagyni, amely bekezdés értelemszerűen a termékleírás módosításai tekintetében is alkalmazandó, |
| --- | --- |

(4)

mivel a Bizottsághoz nem érkezett az (EU) 2019/787 rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalás, a termékleírás módosítását az említett rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján jóvá kell hagyni, amely bekezdés értelemszerűen a termékleírás módosításai tekintetében is alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Újfehértói meggypálinka” elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 39., 2008.2.13., 16. o.).

2

(3)  
  HL C 147., 2021.4.26., 7. o.

3

---

HATÁROZATOK

| 2021.8.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 292/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 292/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1344 HATÁROZATA

(2021. augusztus 9.)

a biztonságra fenyegetést jelentő személyeknek a Bizottság létesítményeiből való esetleges kitiltásának időszakára vonatkozó kritériumok meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel a Bizottságon belüli biztonságról szóló, 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatra (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 21. cikkére,

mivel:

| (1) | Elengedhetetlen, hogy a Bizottság biztos és biztonságos környezetben működjön. Ennek megfelelően a Bizottságnak a biztonságára vonatkozó olyan koherens és integrált megközelítésre van szüksége, amely biztosítja a személyek, az eszközök és az adatok megfelelő szintű, az azonosított kockázatokkal arányos védelmét, valamint garantálja a biztonság hatékony és pontos érvényesülését. A Bizottság jelentős biztonsági fenyegetésekkel és kihívásokkal néz szembe, különösen a terrorizmus, valamint a politikai és kereskedelmi kémkedés tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Elengedhetetlen, hogy a Bizottság biztos és biztonságos környezetben működjön. Ennek megfelelően a Bizottságnak a biztonságára vonatkozó olyan koherens és integrált megközelítésre van szüksége, amely biztosítja a személyek, az eszközök és az adatok megfelelő szintű, az azonosított kockázatokkal arányos védelmét, valamint garantálja a biztonság hatékony és pontos érvényesülését. A Bizottság jelentős biztonsági fenyegetésekkel és kihívásokkal néz szembe, különösen a terrorizmus, valamint a politikai és kereskedelmi kémkedés tekintetében.

| (2) | A személyek, az eszközök és az adatok biztonságának garantálása érdekében a Bizottság – különösen a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága – az (EU, Euratom) 2015/443 határozat alapján intézkedéseket hoz, amelyek a Bizottság valamennyi szervezeti egységére és a Bizottság valamennyi létesítményében alkalmazandók. Ezen intézkedések közé tartoznak a biztonságra fenyegetést jelentő személyekkel kapcsolatos korlátozott intézkedések, beleértve az említett határozat 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a személyek meghatározott időszakra történő kitiltását a Bizottság létesítményeiből. |
| --- | --- |

(2)

A személyek, az eszközök és az adatok biztonságának garantálása érdekében a Bizottság – különösen a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága – az (EU, Euratom) 2015/443 határozat alapján intézkedéseket hoz, amelyek a Bizottság valamennyi szervezeti egységére és a Bizottság valamennyi létesítményében alkalmazandók. Ezen intézkedések közé tartoznak a biztonságra fenyegetést jelentő személyekkel kapcsolatos korlátozott intézkedések, beleértve az említett határozat 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a személyek meghatározott időszakra történő kitiltását a Bizottság létesítményeiből.

| (3) | Amennyiben az (EU, Euratom) 2015/443 határozat 5. és 12. cikkével összhangban megfelelő megbízással rendelkező bizottsági személyzet az említett határozat 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében úgy ítéli meg, hogy egy személy fenyegetést jelent a Bizottság biztonságára nézve, e személynek a Bizottság létesítményeiből való kitiltásáról történő döntéshozatalkor eseti alapon, a vonatkozó egyedi körülmények figyelembevételével kell értékelnie ezt a fenyegetést. |
| --- | --- |

(3)

Amennyiben az (EU, Euratom) 2015/443 határozat 5. és 12. cikkével összhangban megfelelő megbízással rendelkező bizottsági személyzet az említett határozat 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében úgy ítéli meg, hogy egy személy fenyegetést jelent a Bizottság biztonságára nézve, e személynek a Bizottság létesítményeiből való kitiltásáról történő döntéshozatalkor eseti alapon, a vonatkozó egyedi körülmények figyelembevételével kell értékelnie ezt a fenyegetést.

| (4) | A belépés korlátozása a Bizottság egy, több vagy akár valamennyi létesítményére vonatkozhat. |
| --- | --- |

(4)

A belépés korlátozása a Bizottság egy, több vagy akár valamennyi létesítményére vonatkozhat.

| (5) | A kitiltás időszakának figyelembe kell vennie a fenyegetés valószínűségét, súlyosságát és időtartamát. |
| --- | --- |

(5)

A kitiltás időszakának figyelembe kell vennie a fenyegetés valószínűségét, súlyosságát és időtartamát.

| (6) | Ez a határozat nem alkalmazandó a Bizottság létesítményeiből a személyzeti szabályzat IX. mellékletének 23. cikke szerinti felfüggesztési eljárás keretében elfogadott kitiltásra. |
| --- | --- |

(6)

Ez a határozat nem alkalmazandó a Bizottság létesítményeiből a személyzeti szabályzat IX. mellékletének 23. cikke szerinti felfüggesztési eljárás keretében elfogadott kitiltásra.

| (7) | Ez a határozat nem alkalmazandó az Unió küldöttségein dolgozó bizottsági személyzetre, akikre az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági szabályai irányadók. |
| --- | --- |

(7)

Ez a határozat nem alkalmazandó az Unió küldöttségein dolgozó bizottsági személyzetre, akikre az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági szabályai irányadók.

| (8) | A belső eljárási szabályzattal összhangban a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja a C(2016) 2797 bizottsági határozattal (2) felhatalmazást kapott arra, hogy az (EU, Euratom) 2015/443 határozat 12. cikke értelmében a Bizottság létesítményeibe való belépésre vonatkozó tilalom időszakának meghatározásához szükséges kritériumokat rögzítő végrehajtási szabályokat állapítson meg. Ezt a hatáskört a C(2021) 2684 bizottsági határozat (3) továbbruházta a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság főigazgatójára. |
| --- | --- |

(8)

A belső eljárási szabályzattal összhangban a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja a C(2016) 2797 bizottsági határozattal (2) felhatalmazást kapott arra, hogy az (EU, Euratom) 2015/443 határozat 12. cikke értelmében a Bizottság létesítményeibe való belépésre vonatkozó tilalom időszakának meghatározásához szükséges kritériumokat rögzítő végrehajtási szabályokat állapítson meg. Ezt a hatáskört a C(2021) 2684 bizottsági határozat (3) továbbruházta a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság főigazgatójára.

| (9) | Az e határozat szerinti biztonsági intézkedéseknek meg kell felelniük a Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozat 3. cikkében meghatározott biztonsági elveknek, és mindenekelőtt tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió Alapjogi Chartáját, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozat szerinti biztonsági intézkedéseknek meg kell felelniük a Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozat 3. cikkében meghatározott biztonsági elveknek, és mindenekelőtt tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió Alapjogi Chartáját,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat megállapítja azon időszak meghatározásának kritériumait, amelyre a biztonságra fenyegetést jelentő személyek az (EU, Euratom) 2015/443 határozat 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kitilthatók a Bizottság létesítményeiből.

(2)   Ez a határozat valamennyi bizottsági szervezeti egységre vonatkozóan, a Bizottság valamennyi létesítményében alkalmazandó. Az Unió küldöttségein dolgozó bizottsági személyzetre az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági szabályai (4) irányadók.

(3)   Ez a határozat nem alkalmazandó az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló rendelet (5) IX. mellékletének 23. cikke szerinti felfüggesztési eljárásra.

2. cikk

A kitiltás hatálya

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett kitiltás a Bizottság egy, több vagy valamennyi létesítményére vonatkozhat.

(2)   Amennyiben a Bizottság más uniós intézményekkel, ügynökségekkel és szervekkel közös létesítményeket tart fenn, a Bizottság ez utóbbiakat tájékoztatja a létesítmények bizottsági részeibe való belépés tilalmára vonatkozó határozatról.

3. cikk

A kitiltás időszaka

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett kitiltás időszaka a biztonsági fenyegetés becsült időszakán, valószínűségén és súlyosságán alapul.

(2)   A biztonsági fenyegetés súlyosságának értékelésére szolgáló kritériumok a következőket foglalják magukban:

| a) | a személyek életét, testi épségét, jóllétét vagy egészségét érintő esetleges sérelem, valamint az eszközöket és adatokat érintő esetleges kár mértéke; |
| --- | --- |

a)

a személyek életét, testi épségét, jóllétét vagy egészségét érintő esetleges sérelem, valamint az eszközöket és adatokat érintő esetleges kár mértéke;

| b) | a fenyegetés bűncselekmény elkövetéséhez kapcsolódik-e; |
| --- | --- |

b)

a fenyegetés bűncselekmény elkövetéséhez kapcsolódik-e;

| c) | a fenyegetés gondatlanságon, súlyos gondatlanságon vagy szándékosságon alapul-e; |
| --- | --- |

c)

a fenyegetés gondatlanságon, súlyos gondatlanságon vagy szándékosságon alapul-e;

| d) | a fenyegetést jelentő személy viselkedése erőszakos, agresszív vagy ismétlődő-e; |
| --- | --- |

d)

a fenyegetést jelentő személy viselkedése erőszakos, agresszív vagy ismétlődő-e;

| e) | a Bizottságnak okozott esetleges pénzügyi veszteség mértéke; |
| --- | --- |

e)

a Bizottságnak okozott esetleges pénzügyi veszteség mértéke;

| f) | a Bizottság jó hírneve esetleges megsértésének mértéke. |
| --- | --- |

f)

a Bizottság jó hírneve esetleges megsértésének mértéke.

(3)   Amennyiben a fenyegetés időtartama nem becsülhető meg kellő bizonyossággal, és a fenyegetés nagyon súlyos, a fenyegetést jelentő személy további értesítésig kitiltható. Ez különösen akkor alkalmazandó, ha a fenyegetés a következő jellemzők egyikével rendelkezik:

| a) | terrorista vagy kémtevékenységekben és -hálózatokban való részvételből áll; |
| --- | --- |

a)

terrorista vagy kémtevékenységekben és -hálózatokban való részvételből áll;

| b) | halálesethez, súlyos sérüléshez vagy ártalomhoz, vagy jelentős vagyoni kárhoz, érzékeny vagy minősített adatok illetéktelen tudomására jutásához, illetve a Bizottság informatikai rendszereinek vagy alapvető működési kapacitásainak megzavarásához vezethet; |
| --- | --- |

b)

halálesethez, súlyos sérüléshez vagy ártalomhoz, vagy jelentős vagyoni kárhoz, érzékeny vagy minősített adatok illetéktelen tudomására jutásához, illetve a Bizottság informatikai rendszereinek vagy alapvető működési kapacitásainak megzavarásához vezethet;

| c) | erőszakos, agresszív vagy ismétlődő magatartásból áll, amely súlyosan megzavarja a Bizottság szolgálatainak működését. |
| --- | --- |

c)

erőszakos, agresszív vagy ismétlődő magatartásból áll, amely súlyosan megzavarja a Bizottság szolgálatainak működését.

4. cikk

A kitiltások felülvizsgálata

A Bizottság az érintett személy kérésére felülvizsgálja az (EU, Euratom) 2015/443 határozat 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján hozott határozatokat, feltéve, hogy az érintett személy olyan új érdemi részleteket szolgáltat, amelyek lehetővé teszik a kitiltás felülvizsgálatát. A Bizottság a felülvizsgálatot az eredeti kitiltáshoz vezető kritériumokra alapozza.

5. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 9-én.

a Bizottság részéről,

Gertrud INGESTAD

főigazgató

Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 72., 2015.3.17., 41. o.

1

(2)  A Bizottság C(2016) 2797 határozata (2016. május 4.) a biztonsággal kapcsolatos felhatalmazásról.

2

(3)  A Bizottság C(2021) 2684 határozata (2021. április 13.) a biztonsággal kapcsolatos felhatalmazásról szóló C(2016) 2797 bizottsági határozatban biztosított hatáskörök továbbruházásáról.

3

(4)  Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének ADMIN(2017) 10 határozata (2017. szeptember 19.) az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági szabályairól (HL C 126., 2018.4.10., 1. o.).

4

(5)  31. EGK és 11. Euratom rendelet az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről (HL P 045., 1962.6.14., 1385. o.).

5

---