# Službeni list L 249/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 249 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.14. srpnja 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 249

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.14. srpnja 2021.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1151 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju | 7 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja | 15 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1153 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 (
  1
  ) | 38 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja

1

*

Uredba (EU) 2021/1151 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju

7

*

Uredba (EU) 2021/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja

15

*

Uredba (EU) 2021/1153 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 (
  1
  )

1

38

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1154 оd 9. srpnja 2021. o zabrani ribolova plavoperajne tune u Atlantskom oceanu istočno od 45° Z i u Sredozemnome moru za plovila koja plove pod zastavom Grčke | 82 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1155 оd 9. srpnja 2021. o zabrani ribolova plavoperajne tune u specifičnim arhipelazima za plovila za artizanalni ribolov koja plove pod zastavom Grčke | 85 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1156 оd 13. srpnja 2021. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 u pogledu steviol glikozidâ (E 960) i rebaudiozida M proizvedenih enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ iz stevije (
  1
  ) | 87 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2021/1157 od 30. lipnja 2021. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Unije kao odgovor na jednostranu izjavu Ujedinjene Kraljevine kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku između 1. srpnja i 30. rujna 2021. | 99 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1154 оd 9. srpnja 2021. o zabrani ribolova plavoperajne tune u Atlantskom oceanu istočno od 45° Z i u Sredozemnome moru za plovila koja plove pod zastavom Grčke

82

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1155 оd 9. srpnja 2021. o zabrani ribolova plavoperajne tune u specifičnim arhipelazima za plovila za artizanalni ribolov koja plove pod zastavom Grčke

85

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1156 оd 13. srpnja 2021. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 u pogledu steviol glikozidâ (E 960) i rebaudiozida M proizvedenih enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ iz stevije (
  1
  )

1

87

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2021/1157 od 30. lipnja 2021. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Unije kao odgovor na jednostranu izjavu Ujedinjene Kraljevine kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku između 1. srpnja i 30. rujna 2021.

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 14.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 249/1

---

UREDBA (EU) 2021/1150 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 7. srpnja 2021.

o izmjeni uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 87. stavak 2. točku (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavljen je europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize kada prelaze vanjske granice Unije. Tom su uredbom utvrđeni uvjeti i postupci za izdavanje ili odbijanje odobrenja putovanja u okviru ETIAS-a. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavljen je europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize kada prelaze vanjske granice Unije. Tom su uredbom utvrđeni uvjeti i postupci za izdavanje ili odbijanje odobrenja putovanja u okviru ETIAS-a.

| (2) | S pomoću ETIAS-a omogućuje se procjena bi li prisutnost tih državljana trećih zemalja na području država članica predstavljala rizik za sigurnost, rizik od nezakonitog useljavanja ili visoki rizik od epidemije. |
| --- | --- |

(2)

S pomoću ETIAS-a omogućuje se procjena bi li prisutnost tih državljana trećih zemalja na području država članica predstavljala rizik za sigurnost, rizik od nezakonitog useljavanja ili visoki rizik od epidemije.

| (3) | Kako bi se središnjem sustavu ETIAS-a omogućila obrada dosjea zahtjeva kako je navedeno u Uredbi (EU) 2018/1240, potrebno je uspostaviti interoperabilnost između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i sustava ulaska/izlaska (EES), viznog informacijskog sustava (VIS), Schengenskog informacijskog sustava (SIS), Eurodaca i Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije – državljani trećih zemalja (ECRIS-TCN) („drugi informacijski sustavi EU-a) te podataka Europola, kako su definirani u toj uredbi, s druge strane. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se središnjem sustavu ETIAS-a omogućila obrada dosjea zahtjeva kako je navedeno u Uredbi (EU) 2018/1240, potrebno je uspostaviti interoperabilnost između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i sustava ulaska/izlaska (EES), viznog informacijskog sustava (VIS), Schengenskog informacijskog sustava (SIS), Eurodaca i Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije – državljani trećih zemalja (ECRIS-TCN) („drugi informacijski sustavi EU-a) te podataka Europola, kako su definirani u toj uredbi, s druge strane.

| (4) | Ovom se Uredbom, zajedno s uredbama (EU) 2021/1151 (3) i (EU) 2021/1152 (4) Europskog parlamenta i Vijeća, utvrđuju pravila provedbe interoperabilnosti između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i drugih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, s druge strane, te uvjeta pod kojima ETIAS ostvaruje uvid u podatke u drugim informacijskim sustavima EU-a i podatke Europola u svrhu automatskog identificiranja pogodaka. S obzirom na to, potrebno je izmijeniti uredbe (EU) 2018/1862 (5) i (EU) 2019/818 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se središnji sustav ETIAS-a povezao s drugim informacijskim sustavima EU-a i podatcima Europola te kako bi se odredilo koji će se podatci razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola. |
| --- | --- |

(4)

Ovom se Uredbom, zajedno s uredbama (EU) 2021/1151 (3) i (EU) 2021/1152 (4) Europskog parlamenta i Vijeća, utvrđuju pravila provedbe interoperabilnosti između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i drugih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, s druge strane, te uvjeta pod kojima ETIAS ostvaruje uvid u podatke u drugim informacijskim sustavima EU-a i podatke Europola u svrhu automatskog identificiranja pogodaka. S obzirom na to, potrebno je izmijeniti uredbe (EU) 2018/1862 (5) i (EU) 2019/818 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se središnji sustav ETIAS-a povezao s drugim informacijskim sustavima EU-a i podatcima Europola te kako bi se odredilo koji će se podatci razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola.

| (5) | U pogledu provedbe interoperabilnosti s Eurodacom, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240, potrebne posljedične izmjene donijet će se nakon donošenja preinake Uredbe (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(5)

U pogledu provedbe interoperabilnosti s Eurodacom, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240, potrebne posljedične izmjene donijet će se nakon donošenja preinake Uredbe (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (6) | Europskim portalom za pretraživanje (ESP), uspostavljenim Uredbom (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbom (EU) 2019/818, omogućit će se istodobno postavljanje upita u podatke pohranjene u ETIAS-u i podatke pohranjene u dotičnim drugim informacijskim sustavima EU-a. |
| --- | --- |

(6)

Europskim portalom za pretraživanje (ESP), uspostavljenim Uredbom (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbom (EU) 2019/818, omogućit će se istodobno postavljanje upita u podatke pohranjene u ETIAS-u i podatke pohranjene u dotičnim drugim informacijskim sustavima EU-a.

| (7) | Trebalo bi uspostaviti tehničke aranžmane kako bi se ETIAS-u omogućilo redovito i automatsko provjeravanje u drugim informacijskim sustavima EU-a jesu li i dalje ispunjeni uvjeti za čuvanje dosjea zahtjeva, kako su utvrđeni u Uredbi (EU) 2018/1240. |
| --- | --- |

(7)

Trebalo bi uspostaviti tehničke aranžmane kako bi se ETIAS-u omogućilo redovito i automatsko provjeravanje u drugim informacijskim sustavima EU-a jesu li i dalje ispunjeni uvjeti za čuvanje dosjea zahtjeva, kako su utvrđeni u Uredbi (EU) 2018/1240.

| (8) | Odobrenje putovanja u ETIAS-u može se ukinuti nakon registracije u SIS-u novih upozorenja o odbijanju ulaska i boravka ili novih upozorenja o putnoj ispravi koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena. Kako bi središnji sustav ETIAS-a automatski primao informacije iz SIS-a o takvim novim upozorenjima, trebalo bi uspostaviti automatizirani postupak između SIS-a i ETIAS-a. |
| --- | --- |

(8)

Odobrenje putovanja u ETIAS-u može se ukinuti nakon registracije u SIS-u novih upozorenja o odbijanju ulaska i boravka ili novih upozorenja o putnoj ispravi koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena. Kako bi središnji sustav ETIAS-a automatski primao informacije iz SIS-a o takvim novim upozorenjima, trebalo bi uspostaviti automatizirani postupak između SIS-a i ETIAS-a.

| (9) | Uvjeti, uključujući prava pristupa, pod kojima središnja jedinica ETIAS-a i nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u podatke pohranjene u drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a trebalo bi zaštititi jasnim i preciznim pravilima o pristupu središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a podatcima pohranjenima u drugim informacijskim sustavima EU-a, o vrstama upita i o kategorijama podataka, a što bi sve trebalo ograničiti na ono što je strogo potrebno za obavljanje dužnosti tih tijela. U istom smislu, podatci pohranjeni u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u trebali bi biti vidljivi samo onim državama članicama koje upravljaju osnovnim informacijskim sustavima u skladu s aranžmanima za njihovo sudjelovanje. |
| --- | --- |

(9)

Uvjeti, uključujući prava pristupa, pod kojima središnja jedinica ETIAS-a i nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u podatke pohranjene u drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a trebalo bi zaštititi jasnim i preciznim pravilima o pristupu središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a podatcima pohranjenima u drugim informacijskim sustavima EU-a, o vrstama upita i o kategorijama podataka, a što bi sve trebalo ograničiti na ono što je strogo potrebno za obavljanje dužnosti tih tijela. U istom smislu, podatci pohranjeni u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u trebali bi biti vidljivi samo onim državama članicama koje upravljaju osnovnim informacijskim sustavima u skladu s aranžmanima za njihovo sudjelovanje.

| (10) | Na temelju Uredbe (EU) 2018/1240, za fazu projektiranja i razvoja informacijskog sustava ETIAS-a trebala bi biti odgovorna Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), osnovana Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(10)

Na temelju Uredbe (EU) 2018/1240, za fazu projektiranja i razvoja informacijskog sustava ETIAS-a trebala bi biti odgovorna Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), osnovana Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (11) | Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10). |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10).

| (12) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ta Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ta Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

| (13) | U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS kako je uređen Uredbom (EU) 2018/1862, Irska sudjeluje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, priloženog UEU-u i UFEU-u, i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ (11). Nadalje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na Europol, Eurodac i ECRIS-TCN, u skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(13)

U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS kako je uređen Uredbom (EU) 2018/1862, Irska sudjeluje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, priloženog UEU-u i UFEU-u, i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ (11). Nadalje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na Europol, Eurodac i ECRIS-TCN, u skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (14) | U pogledu Cipra i Hrvatske, ova Uredba čini akt koji predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. odnosno članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011. U pogledu Hrvatske, ovu Uredbu treba čitati u vezi s Odlukom Vijeća (EU) 2017/733 (12). |
| --- | --- |

(14)

U pogledu Cipra i Hrvatske, ova Uredba čini akt koji predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. odnosno članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011. U pogledu Hrvatske, ovu Uredbu treba čitati u vezi s Odlukom Vijeća (EU) 2017/733 (12).

| (15) | U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (13), koje pripadaju području iz članka 1. točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ (14). |
| --- | --- |

(15)

U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (13), koje pripadaju području iz članka 1. točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ (14).

| (16) | U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (15), koje pripadaju području iz članka 1. točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP (16). |
| --- | --- |

(16)

U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (15), koje pripadaju području iz članka 1. točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP (16).

| (17) | U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (17), koje pripadaju području iz članka 1. točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ, u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU (18). |
| --- | --- |

(17)

U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (17), koje pripadaju području iz članka 1. točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ, u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU (18).

| (18) | Uredbe (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(18)

Uredbe (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (19) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno izmjenu uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 radi povezivanja središnjeg sustava ETIAS-a s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te određenje podataka koji će se razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno izmjenu uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 radi povezivanja središnjeg sustava ETIAS-a s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te određenje podataka koji će se razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (20) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (19), |
| --- | --- |

(20)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (19),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EU) 2018/1862

Uredba (EU) 2018/1862 mijenja se kako slijedi:

| 1. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 18.b
  Vođenje evidencije u svrhu interoperabilnosti s ETIAS-om
  O svim postupcima obrade podataka provedenima u okviru SIS-a i europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) u skladu s člankom 50.b ove Uredbe vodi se evidencija u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).


  (*1)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

1.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 18.b

Vođenje evidencije u svrhu interoperabilnosti s ETIAS-om

O svim postupcima obrade podataka provedenima u okviru SIS-a i europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) u skladu s člankom 50.b ove Uredbe vodi se evidencija u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

(*1)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).”;"

*1

| 2. | u članku 44. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(h) | ručne obrade zahtjeva u ETIAS-u koju obavlja nacionalna jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2018/1240.”; |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 44. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(h)

ručne obrade zahtjeva u ETIAS-u koju obavlja nacionalna jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2018/1240.”;

| 3. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 49.a
  Pristup središnje jedinice ETIAS-a podacima u SIS-u

  1.   Radi obavljanja zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240, središnja jedinica ETIAS-a, osnovana unutar Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 7. te uredbe, ima pravo pristupa podacima u SIS-u i pretraživanja tih podataka u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe. Članak 50. stavci od 4. do 8. ove Uredbe primjenjuju se na taj pristup i pretraživanja.


  2.   Ako središnja jedinica ETIAS-a provjerom u skladu s člankom 22. i člankom 23. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1240 potvrdi podudarnost između podataka zabilježenih u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u i upozorenja u SIS-u, odnosno ako nakon takve provjere postoji sumnja, primjenjuju se članci 23., 24. i 26. te uredbe.” |
| --- | --- |

3.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 49.a

Pristup središnje jedinice ETIAS-a podacima u SIS-u

1.   Radi obavljanja zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240, središnja jedinica ETIAS-a, osnovana unutar Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 7. te uredbe, ima pravo pristupa podacima u SIS-u i pretraživanja tih podataka u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe. Članak 50. stavci od 4. do 8. ove Uredbe primjenjuju se na taj pristup i pretraživanja.

2.   Ako središnja jedinica ETIAS-a provjerom u skladu s člankom 22. i člankom 23. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1240 potvrdi podudarnost između podataka zabilježenih u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u i upozorenja u SIS-u, odnosno ako nakon takve provjere postoji sumnja, primjenjuju se članci 23., 24. i 26. te uredbe.”

| 4. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 50.b
  Interoperabilnost s ETIAS-om

  1.   Od datuma početka rada ETIAS-a, kako je određeno u skladu s člankom 88. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1240, središnji SIS povezuje se s ESP-om kako bi se omogućile automatizirane provjere u skladu s člankom 20., člankom 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe te naknadne provjere predviđene člancima 22., 23. i 26. te uredbe.


  2.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točaka (a), (d) i (m) podtočke i. i iz članka 23. stavka 1.Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a, kako je definiran u članku 3. stavku 1. točki 25. te uredbe, koristi se ESP-om za usporedbu podataka iz članka 11. stavka 5. te uredbe s podacima u SIS-u, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe.


  3.   U svrhu provođenja provjera iz članka 24. stavka 6. točke (c) podtočke ii. i članka 54. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2018/1240 središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za redovitu provjeru je li brisano upozorenje o praznim službenim ispravama ili identifikacijskim dokumentima uneseno u SIS kako je navedeno u članku 38. stavku 2. točkama (k) i (l) ove Uredbe i koje je dovelo do odbijanja, poništenja ili ukidanja odobrenja putovanja.


  4.   Ako je u SIS uneseno novo upozorenje o putnoj ispravi koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena, središnji SIS, u skladu s člankom 41. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1240, prenosi, s pomoću automatizirane obrade i ESP-a, informacije o tom upozorenju središnjem sustavu ETIAS-a koji provjerava podudara li se to novo upozorenje s postojećim valjanim odobrenjem putovanja.”. |
| --- | --- |

4.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 50.b

Interoperabilnost s ETIAS-om

1.   Od datuma početka rada ETIAS-a, kako je određeno u skladu s člankom 88. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1240, središnji SIS povezuje se s ESP-om kako bi se omogućile automatizirane provjere u skladu s člankom 20., člankom 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe te naknadne provjere predviđene člancima 22., 23. i 26. te uredbe.

2.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točaka (a), (d) i (m) podtočke i. i iz članka 23. stavka 1.Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a, kako je definiran u članku 3. stavku 1. točki 25. te uredbe, koristi se ESP-om za usporedbu podataka iz članka 11. stavka 5. te uredbe s podacima u SIS-u, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe.

3.   U svrhu provođenja provjera iz članka 24. stavka 6. točke (c) podtočke ii. i članka 54. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2018/1240 središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za redovitu provjeru je li brisano upozorenje o praznim službenim ispravama ili identifikacijskim dokumentima uneseno u SIS kako je navedeno u članku 38. stavku 2. točkama (k) i (l) ove Uredbe i koje je dovelo do odbijanja, poništenja ili ukidanja odobrenja putovanja.

4.   Ako je u SIS uneseno novo upozorenje o putnoj ispravi koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena, središnji SIS, u skladu s člankom 41. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1240, prenosi, s pomoću automatizirane obrade i ESP-a, informacije o tom upozorenju središnjem sustavu ETIAS-a koji provjerava podudara li se to novo upozorenje s postojećim valjanim odobrenjem putovanja.”.

Članak 2.

Izmjena Uredbe (EU) 2019/818

U članku 68. Uredbe (EU) 2019/818 umeće se sljedeći stavak:

„1.b   Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, ESP počinje s radom, za potrebe automatiziranih provjera u skladu s člankom 20., člankom 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1240, tek nakon što se ispune uvjeti utvrđeni u članku 88. te uredbe”.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

A. LOGAR

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 28. lipnja 2021.

1

(2)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/1151 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (vidjeti stranicu 7 ovoga Službenog lista).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (vidjeti stranicu 15 ovoga Službenog lista).

4

(5)  Uredba (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Komisije 2010/261/EU (SL L 312, 7.12.2018., str. 56.).

5

(6)  Uredba (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (SL L 135, 22.5.2019., str. 85.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza i izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (SL L 135, 22.5.2019., str. 27.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (SL L 295, 21.11.2018., str. 99.).

9

(10)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članice, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

10

(11)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

11

(12)  Odluka Vijeća (EU) 2017/733 od 25. travnja 2017. o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Hrvatskoj (SL L 108, 26.4.2017., str. 31.).

12

(13)  
  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

13

(14)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

14

(15)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

15

(16)  Odluka Vijeća 2008/149/PUP od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 50.).

16

(17)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

17

(18)  Odluka Vijeća 2011/349/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju u ime Europske unije Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, posebno u odnosu na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i policijsku suradnju (SL L 160, 18.6.2011., str. 1.).

18

(19)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

19

---

| 14.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 249/7

---

UREDBA (EU) 2021/1151 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 7. srpnja 2021.

o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. točku (d),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavljen je europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize kada prelaze vanjske granice Unije. Tom su uredbom utvrđeni uvjeti i postupci za izdavanje ili odbijanje odobrenja putovanja u okviru ETIAS-a. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavljen je europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize kada prelaze vanjske granice Unije. Tom su uredbom utvrđeni uvjeti i postupci za izdavanje ili odbijanje odobrenja putovanja u okviru ETIAS-a.

| (2) | S pomoću ETIAS-a omogućuje se procjena bi li prisutnost tih državljana trećih zemalja na području država članica predstavljala rizik za sigurnost, rizik od nezakonitog useljavanja ili visoki rizik od epidemije. |
| --- | --- |

(2)

S pomoću ETIAS-a omogućuje se procjena bi li prisutnost tih državljana trećih zemalja na području država članica predstavljala rizik za sigurnost, rizik od nezakonitog useljavanja ili visoki rizik od epidemije.

| (3) | Kako bi se središnjem sustavu ETIAS-a omogućila obrada dosjea zahtjeva kako je navedeno u Uredbi (EU) 2018/1240 potrebno je uspostaviti interoperabilnost između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i sustava ulaska/izlaska (EES), viznog informacijskog sustava (VIS), Schengenskog informacijskog sustava (SIS), Eurodaca i Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije – državljani trećih zemalja (ECRIS-TCN) („drugi informacijski sustavi EU-a”) te podataka Europola kako su definirani u toj uredbi („podaci Europola”), s druge strane. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se središnjem sustavu ETIAS-a omogućila obrada dosjea zahtjeva kako je navedeno u Uredbi (EU) 2018/1240 potrebno je uspostaviti interoperabilnost između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i sustava ulaska/izlaska (EES), viznog informacijskog sustava (VIS), Schengenskog informacijskog sustava (SIS), Eurodaca i Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije – državljani trećih zemalja (ECRIS-TCN) („drugi informacijski sustavi EU-a”) te podataka Europola kako su definirani u toj uredbi („podaci Europola”), s druge strane.

| (4) | Ovom se Uredbom, zajedno s uredbama (EU) 2021/1150 (3) i (EU) 2021/1152 (4) Europskog parlamenta i Vijeća, utvrđuju pravila provedbe interoperabilnosti između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i drugih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, s druge strane, te uvjeta pod kojima ETIAS ostvaruje uvid u podatke u drugim informacijskim sustavima EU-a i podatke Europola u svrhu automatskog identificiranja pogodaka. S obzirom na to, potrebno je izmijeniti uredbe (EU) 2019/816 (5) i (EU) 2019/818 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se središnji sustav ETIAS-a povezao s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te kako bi se odredilo koji će se podaci razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola. |
| --- | --- |

(4)

Ovom se Uredbom, zajedno s uredbama (EU) 2021/1150 (3) i (EU) 2021/1152 (4) Europskog parlamenta i Vijeća, utvrđuju pravila provedbe interoperabilnosti između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i drugih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, s druge strane, te uvjeta pod kojima ETIAS ostvaruje uvid u podatke u drugim informacijskim sustavima EU-a i podatke Europola u svrhu automatskog identificiranja pogodaka. S obzirom na to, potrebno je izmijeniti uredbe (EU) 2019/816 (5) i (EU) 2019/818 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se središnji sustav ETIAS-a povezao s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te kako bi se odredilo koji će se podaci razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola.

| (5) | U pogledu provedbe interoperabilnosti s Eurodacom, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240, potrebne posljedične izmjene donijet će se nakon donošenja preinake Uredbe (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(5)

U pogledu provedbe interoperabilnosti s Eurodacom, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240, potrebne posljedične izmjene donijet će se nakon donošenja preinake Uredbe (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (6) | Europskim portalom za pretraživanje (ESP), uspostavljenim Uredbom (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbom (EU) 2019/818, omogućit će se istodobno postavljanje upita u podatke pohranjene u ETIAS-u i podatke pohranjene u dotičnim drugim informacijskim sustavima EU-a. |
| --- | --- |

(6)

Europskim portalom za pretraživanje (ESP), uspostavljenim Uredbom (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbom (EU) 2019/818, omogućit će se istodobno postavljanje upita u podatke pohranjene u ETIAS-u i podatke pohranjene u dotičnim drugim informacijskim sustavima EU-a.

| (7) | Trebalo bi uspostaviti tehničke aranžmane kako bi se ETIAS-u omogućilo redovito i automatsko provjeravanje u drugim informacijskim sustavima EU-a jesu li i dalje ispunjeni uvjeti za čuvanje dosjea zahtjeva, kako su utvrđeni u Uredbi (EU) 2018/1240. |
| --- | --- |

(7)

Trebalo bi uspostaviti tehničke aranžmane kako bi se ETIAS-u omogućilo redovito i automatsko provjeravanje u drugim informacijskim sustavima EU-a jesu li i dalje ispunjeni uvjeti za čuvanje dosjea zahtjeva, kako su utvrđeni u Uredbi (EU) 2018/1240.

| (8) | Države članice već prikupljaju i obrađuju podatke o državljanima trećih zemalja kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816 za potrebe te uredbe. Ovom se Uredbom državama članicama ne nameće obveza da izmijene ili prošire kategorije podataka o državljanima trećih zemalja kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816 koji se već prikupljaju na temelju te uredbe. Za potrebe postavljanja upita u sustavu ECRIS-TCN od strane ETIAS-a, zapisu podataka u sustavu ECRIS-TCN treba dodati samo oznaku kojom se naznačuje da su državljani trećih zemalja kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816 osuđeni za kazneno djelo terorizma ili za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240, ako je to kazneno djelo prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobodne od najmanje tri godine, te oznake država članica koje su izrekle osuđujuću presudu. |
| --- | --- |

(8)

Države članice već prikupljaju i obrađuju podatke o državljanima trećih zemalja kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816 za potrebe te uredbe. Ovom se Uredbom državama članicama ne nameće obveza da izmijene ili prošire kategorije podataka o državljanima trećih zemalja kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816 koji se već prikupljaju na temelju te uredbe. Za potrebe postavljanja upita u sustavu ECRIS-TCN od strane ETIAS-a, zapisu podataka u sustavu ECRIS-TCN treba dodati samo oznaku kojom se naznačuje da su državljani trećih zemalja kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816 osuđeni za kazneno djelo terorizma ili za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240, ako je to kazneno djelo prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobodne od najmanje tri godine, te oznake država članica koje su izrekle osuđujuću presudu.

| (9) | U skladu s Uredbom (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća i radi podupiranja cilja ETIAS-a u doprinosu visokom stupnju sigurnosti omogućavanjem detaljne procjene toga predstavljaju li podnositelji zahtjeva rizik za sigurnost prije njihova dolaska na granične prijelaze na vanjskim granicama kako bi se utvrdilo postoje li činjenične naznake ili opravdane osnove utemeljene na činjeničnim naznakama zbog kojih se može zaključiti da prisutnost dotične osobe na državnom području država članica predstavlja rizik za sigurnost, u okviru ETIAS-a trebalo bi moći provjeriti postoji li podudarnosti između podataka u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u i podataka pohranjenih u središnjem sustavu ECRIS-TCN, kad je riječ o tome koje države članice imaju informacije o državljanima trećih zemalja, kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816, koji su tijekom prethodnih 25 godina osuđeni za kazneno djelo terorizma ili tijekom prethodnih 15 godina osuđeni za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240, ako je to kazneno djelo prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode od najmanje tri godine. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s Uredbom (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća i radi podupiranja cilja ETIAS-a u doprinosu visokom stupnju sigurnosti omogućavanjem detaljne procjene toga predstavljaju li podnositelji zahtjeva rizik za sigurnost prije njihova dolaska na granične prijelaze na vanjskim granicama kako bi se utvrdilo postoje li činjenične naznake ili opravdane osnove utemeljene na činjeničnim naznakama zbog kojih se može zaključiti da prisutnost dotične osobe na državnom području država članica predstavlja rizik za sigurnost, u okviru ETIAS-a trebalo bi moći provjeriti postoji li podudarnosti između podataka u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u i podataka pohranjenih u središnjem sustavu ECRIS-TCN, kad je riječ o tome koje države članice imaju informacije o državljanima trećih zemalja, kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816, koji su tijekom prethodnih 25 godina osuđeni za kazneno djelo terorizma ili tijekom prethodnih 15 godina osuđeni za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240, ako je to kazneno djelo prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode od najmanje tri godine.

| (10) | Uvjeti, uključujući prava pristupa, pod kojima središnja jedinica ETIAS-a i nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid podatke pohranjene u drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a trebalo bi zaštititi jasnim i preciznim pravilima o pristupu središnje jedinice ETIAS-sa i nacionalnih jedinica ETIAS-a podatcima pohranjenima u drugim informacijskim sustavima EU-a, vrstama upita i kategorijama podataka, a što bi sve trebalo ograničiti na ono što je strogo potrebno za obavljanje dužnosti tih tijela. U istom smislu, podaci pohranjeni u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u trebali bi biti vidljivi samo onim državama članicama koje upravljaju osnovnim informacijskim sustavima u skladu s aranžmanima za njihovo sudjelovanje. |
| --- | --- |

(10)

Uvjeti, uključujući prava pristupa, pod kojima središnja jedinica ETIAS-a i nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid podatke pohranjene u drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a trebalo bi zaštititi jasnim i preciznim pravilima o pristupu središnje jedinice ETIAS-sa i nacionalnih jedinica ETIAS-a podatcima pohranjenima u drugim informacijskim sustavima EU-a, vrstama upita i kategorijama podataka, a što bi sve trebalo ograničiti na ono što je strogo potrebno za obavljanje dužnosti tih tijela. U istom smislu, podaci pohranjeni u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u trebali bi biti vidljivi samo onim državama članicama koje upravljaju osnovnim informacijskim sustavima u skladu s aranžmanima za njihovo sudjelovanje.

| (11) | Ako se u sustavu ECRIS-TCN prikaže pogodak, to samo po sebi ne bi trebalo značiti da je dotični državljanin treće zemlje kako je određeno Uredbom (EU) 2019/816 osuđen u naznačenim državama članicama. Postojanje prethodnih osuđujućih presuda trebalo bi potvrditi samo na temelju podataka dobivenih iz kaznene evidencije dotičnih država članica. |
| --- | --- |

(11)

Ako se u sustavu ECRIS-TCN prikaže pogodak, to samo po sebi ne bi trebalo značiti da je dotični državljanin treće zemlje kako je određeno Uredbom (EU) 2019/816 osuđen u naznačenim državama članicama. Postojanje prethodnih osuđujućih presuda trebalo bi potvrditi samo na temelju podataka dobivenih iz kaznene evidencije dotičnih država članica.

| (12) | Na temelju Uredbe (EU) 2018/1240, za fazu projektiranja i razvoja informacijskog sustava ETIAS-a odgovorna je Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), osnovana Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(12)

Na temelju Uredbe (EU) 2018/1240, za fazu projektiranja i razvoja informacijskog sustava ETIAS-a odgovorna je Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), osnovana Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (13) | Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10). |
| --- | --- |

(13)

Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10).

| (14) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(14)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (15) | U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Irska može obavijestiti predsjednika Vijeća da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Irska može obavijestiti predsjednika Vijeća da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.

| (16) | U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (17) | Uredbe (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(17)

Uredbe (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (18) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno izmjenu uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 radi povezivanja središnjeg sustava ETIAS-a s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te određenje podataka koji će se razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno izmjenu uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 radi povezivanja središnjeg sustava ETIAS-a s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te određenje podataka koji će se razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (19) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (11), |
| --- | --- |

(19)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (11),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EU) 2019/816

Uredba (EU) 2019/816 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(e) | uvjeti pod kojima središnja jedinica ETIAS-a osnovana u okviru Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (*), može upotrebljavati podatke u sustavu ECRIS-TCN u svrhu podupiranja cilja ETIAS-a da doprinese visokom stupnju sigurnosti omogućavanjem detaljne procjene toga predstavljaju li podnositelji zahtjeva rizik za sigurnost prije njihova dolaska na granične prijelaze na vanjskim granicama kako bi se utvrdilo postoje li činjenične naznake ili opravdane osnove utemeljene na činjeničnim naznakama zbog kojih se može zaključiti da prisutnost dotične osobe na državnom području država članica predstavlja rizik za sigurnost. |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(e)

uvjeti pod kojima središnja jedinica ETIAS-a osnovana u okviru Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (*), može upotrebljavati podatke u sustavu ECRIS-TCN u svrhu podupiranja cilja ETIAS-a da doprinese visokom stupnju sigurnosti omogućavanjem detaljne procjene toga predstavljaju li podnositelji zahtjeva rizik za sigurnost prije njihova dolaska na granične prijelaze na vanjskim granicama kako bi se utvrdilo postoje li činjenične naznake ili opravdane osnove utemeljene na činjeničnim naznakama zbog kojih se može zaključiti da prisutnost dotične osobe na državnom području država članica predstavlja rizik za sigurnost.

*

(*)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).”;"

*

| 2. | članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 2.
  Područje primjene
  Ova Uredba primjenjuje se na obradu podataka o identitetu državljana trećih zemalja kojima su izrečene osuđujuće presude u državama članicama, u svrhu utvrđivanja država članica u kojima su takve osuđujuće presude izrečene. Uz iznimku članka 5. stavka 1. točke (b) podtočke ii., odredbe ove Uredbe koje se primjenjuju na državljane trećih zemalja primjenjuju se i na građane Unije koji imaju i državljanstvo treće zemlje i kojima su izrečene osuđujuće presude u državama članicama.
  Ovom se Uredbom:






  (a) | podupire cilj VIS-a u pogledu procjene toga bi li podnositelj zahtjeva za vizu, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu mogao predstavljati prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, u skladu s Uredbom (EZ) br. 767/2008.; |
| --- | --- | --- |

2.

članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Područje primjene

Ova Uredba primjenjuje se na obradu podataka o identitetu državljana trećih zemalja kojima su izrečene osuđujuće presude u državama članicama, u svrhu utvrđivanja država članica u kojima su takve osuđujuće presude izrečene. Uz iznimku članka 5. stavka 1. točke (b) podtočke ii., odredbe ove Uredbe koje se primjenjuju na državljane trećih zemalja primjenjuju se i na građane Unije koji imaju i državljanstvo treće zemlje i kojima su izrečene osuđujuće presude u državama članicama.

Ovom se Uredbom:

(a)

podupire cilj VIS-a u pogledu procjene toga bi li podnositelj zahtjeva za vizu, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu mogao predstavljati prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, u skladu s Uredbom (EZ) br. 767/2008.;

| (b) | podupire cilj ETIAS-a da doprinese visokom stupnju sigurnosti, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(b)

podupire cilj ETIAS-a da doprinese visokom stupnju sigurnosti, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240;

| (c) | olakšava točna identifikacija osoba i pomaže u toj identifikaciji u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) 2019/818.”; |
| --- | --- |

(c)

olakšava točna identifikacija osoba i pomaže u toj identifikaciji u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) 2019/818.”;

| 3. | u članku 3. točka 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | ‚nadležna tijela’ znači središnja tijela, Eurojust, Europol, EPPO, tijela imenovana za VIS kako su navedena u članku 9.d i članku 22.b stavku 13. Uredbe (EZ) br. 767/2008, i središnja jedinica ETIAS-a, koji imaju ovlasti za pristup i postavljanje upita u sustavu ECRIS-TCN u skladu s ovom Uredbom;”; |
| --- | --- | --- |

3.

u članku 3. točka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

‚nadležna tijela’ znači središnja tijela, Eurojust, Europol, EPPO, tijela imenovana za VIS kako su navedena u članku 9.d i članku 22.b stavku 13. Uredbe (EZ) br. 767/2008, i središnja jedinica ETIAS-a, koji imaju ovlasti za pristup i postavljanje upita u sustavu ECRIS-TCN u skladu s ovom Uredbom;”;

| 4. | članak 5. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | prva alineja točke (a) podtočke iii. zamjenjuje se sljedećim:






  „— | identifikacijski broj ili vrstu i broj identifikacijskih isprava osobe, uključujući putne isprave, kao i naziv tijela koje je izdalo te isprave,”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

članak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

prva alineja točke (a) podtočke iii. zamjenjuje se sljedećim:

„—

identifikacijski broj ili vrstu i broj identifikacijskih isprava osobe, uključujući putne isprave, kao i naziv tijela koje je izdalo te isprave,”;

| ii. | točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | oznaku povezanu s osuđujućom presudom kojom se u svrhu uredaba (EZ) br. 767/2008 i (EU) 2018/1240 naznačuje da je dotični državljanin treće zemlje tijekom prethodnih 25 godina osuđen za kazneno djelo terorizma ili tijekom prethodnih 15 godina osuđen za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240, ako je to kazneno djelo prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode od najmanje tri godine, uključujući oznaku države članice koja je izrekla osuđujuću presudu.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

oznaku povezanu s osuđujućom presudom kojom se u svrhu uredaba (EZ) br. 767/2008 i (EU) 2018/1240 naznačuje da je dotični državljanin treće zemlje tijekom prethodnih 25 godina osuđen za kazneno djelo terorizma ili tijekom prethodnih 15 godina osuđen za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240, ako je to kazneno djelo prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode od najmanje tri godine, uključujući oznaku države članice koja je izrekla osuđujuću presudu.”;

| (b) | stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „7.   Oznake povezane s osuđujućom presudom i oznake država članica koje su izrekle osuđujuću presudu iz stavka 1. točke (c) ovog članka dostupne su i mogu se pretraživati samo u:






  (a) | središnjem sustavu VIS-a, kako je uspostavljen člankom 2.a stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 767/2008 u svrhu provjera u skladu s člankom 7.a ove Uredbe u vezi s člankom 9.a stavkom 4. točkom (e) ili člankom 22.b stavkom 3. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 767/2008; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.   Oznake povezane s osuđujućom presudom i oznake država članica koje su izrekle osuđujuću presudu iz stavka 1. točke (c) ovog članka dostupne su i mogu se pretraživati samo u:

(a)

središnjem sustavu VIS-a, kako je uspostavljen člankom 2.a stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 767/2008 u svrhu provjera u skladu s člankom 7.a ove Uredbe u vezi s člankom 9.a stavkom 4. točkom (e) ili člankom 22.b stavkom 3. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 767/2008;

| (b) | središnjem sustavu ETIAS-a, kako je definiran u članku 3. stavku 1. točki(25. Uredbe (EU) 2018/1240 u svrhu provjera u skladu s člankom 7.b ove Uredbe u vezi s člankom 20. stavkom 2. točkom (n) Uredbe (EU) 2018/1240, ako je automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe prijavljen pogodak. |
| --- | --- |

(b)

središnjem sustavu ETIAS-a, kako je definiran u članku 3. stavku 1. točki(25. Uredbe (EU) 2018/1240 u svrhu provjera u skladu s člankom 7.b ove Uredbe u vezi s člankom 20. stavkom 2. točkom (n) Uredbe (EU) 2018/1240, ako je automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe prijavljen pogodak.

Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak ovog stavka, oznake povezane s osuđujućom presudom i oznake države članice koja je izrekla osuđujuću presudu iz stavka 1. točke (c) vidljive su samo središnjem tijelu države članice koja je izrekla osuđujuću presudu koje je izradilo unos s oznakom povezanom s osuđujućom presudom i nijednom drugom tijelu.”;

| 5. | u članku 7. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „7.   U slučaju pogotka središnji sustav ili CIR nadležnom tijelu automatski dostavlja informacije o državama članicama koje imaju podatke iz kaznene evidencije o državljaninu treće zemlje, zajedno s pridruženim referentnim brojevima iz članka 5. stavka 1. i svim pripadajućim podacima o identitetu. Takvi podaci o identitetu upotrebljavaju se samo za potrebe provjere identiteta dotičnog državljanina treće zemlje. Rezultat pretraživanja u središnjem sustavu upotrebljava se samo u svrhu:






  (a) | podnošenja zahtjeva na temelju članka 6. Okvirne odluke 2009/315/PUP; |
| --- | --- | --- |

5.

u članku 7. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.   U slučaju pogotka središnji sustav ili CIR nadležnom tijelu automatski dostavlja informacije o državama članicama koje imaju podatke iz kaznene evidencije o državljaninu treće zemlje, zajedno s pridruženim referentnim brojevima iz članka 5. stavka 1. i svim pripadajućim podacima o identitetu. Takvi podaci o identitetu upotrebljavaju se samo za potrebe provjere identiteta dotičnog državljanina treće zemlje. Rezultat pretraživanja u središnjem sustavu upotrebljava se samo u svrhu:

(a)

podnošenja zahtjeva na temelju članka 6. Okvirne odluke 2009/315/PUP;

| (b) | podnošenja zahtjeva kako je navedeno u članku 17. stavku 3. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

podnošenja zahtjeva kako je navedeno u članku 17. stavku 3. ove Uredbe;

| (c) | podupiranja cilja VIS-a u pogledu procjene toga bi li podnositelj zahtjeva za vizu, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu predstavljao prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, u skladu s Uredbom (EZ) br. 767/2008.; ili |
| --- | --- |

(c)

podupiranja cilja VIS-a u pogledu procjene toga bi li podnositelj zahtjeva za vizu, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu predstavljao prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, u skladu s Uredbom (EZ) br. 767/2008.; ili

| (d) | podupiranja cilja ETIAS-a da doprinese visokom stupnju sigurnosti, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240.”; |
| --- | --- |

(d)

podupiranja cilja ETIAS-a da doprinese visokom stupnju sigurnosti, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240.”;

| 6. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 7.b
  Upotreba sustava ECRIS-TCN za provjere u okviru ETIAS-a

  1.   U svrhu obavljanja zadaća na temelju Uredbe (EU) 2018/1240 središnja jedinica ETIAS-a ima pravo pristupa podacima iz sustava ECRIS-TCN i pravo njihova pretraživanja. Međutim, središnja jedinica ETIAS-a ima pravo pristupa, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe, samo onim zapisima podataka kojima je dodana oznaka u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) ove Uredbe.
  Podaci iz prvog podstavka upotrebljavaju se samo u svrhu provjere u:






  (a) | središnjoj jedinici ETIAS-a u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) 2018/1240; ili |
| --- | --- | --- |

6.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 7.b

Upotreba sustava ECRIS-TCN za provjere u okviru ETIAS-a

1.   U svrhu obavljanja zadaća na temelju Uredbe (EU) 2018/1240 središnja jedinica ETIAS-a ima pravo pristupa podacima iz sustava ECRIS-TCN i pravo njihova pretraživanja. Međutim, središnja jedinica ETIAS-a ima pravo pristupa, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe, samo onim zapisima podataka kojima je dodana oznaka u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) ove Uredbe.

Podaci iz prvog podstavka upotrebljavaju se samo u svrhu provjere u:

(a)

središnjoj jedinici ETIAS-a u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) 2018/1240; ili

| (b) | nacionalnim jedinicama ETIAS-a na temelju članka 25.a stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240 u svrhu uvida u nacionalnu kaznenu evidenciju; uvid u nacionalnu kaznenu evidenciju izvršava se prije procjena i donošenja odluka iz članka 26. te uredbe i, ako je primjenjivo, prije procjena mišljenjâ u skladu s člankom 28. te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

nacionalnim jedinicama ETIAS-a na temelju članka 25.a stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240 u svrhu uvida u nacionalnu kaznenu evidenciju; uvid u nacionalnu kaznenu evidenciju izvršava se prije procjena i donošenja odluka iz članka 26. te uredbe i, ako je primjenjivo, prije procjena mišljenjâ u skladu s člankom 28. te uredbe.

2.   CIR je povezan s ESP-om kako bi se omogućile automatizirane provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1240.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 24. Uredbe (EU) 2018/1240, automatizirane provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe omogućuje naknadne provjere iz članaka 22. i 26. te uredbe.

U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke (n) Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za usporedbu podataka u ETIAS-u s podacima iz sustava ECRIS-TCN kojima je dodana oznaka u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) ove Uredbe i člankom 11. stavkom 8. Uredbe (EU) 2018/1240, upotrebom podataka navedenih u korelacijskoj tablici iz Priloga II. ovoj Uredbi.”;

| 7. | u članku 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Oznake iz članka 5. stavka 1. točke (c) automatski se brišu nakon isteka razdoblja zadržavanja iz stavka 1. ovog članka ili 25 godina nakon stavljanja oznake ako je riječ o kaznenim djelima terorizma ili 15 godina nakon stavljanja oznake ako je riječ o drugim kaznenim djelima, ovisno o tome što nastupi ranije.”; |
| --- | --- |

7.

u članku 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Oznake iz članka 5. stavka 1. točke (c) automatski se brišu nakon isteka razdoblja zadržavanja iz stavka 1. ovog članka ili 25 godina nakon stavljanja oznake ako je riječ o kaznenim djelima terorizma ili 15 godina nakon stavljanja oznake ako je riječ o drugim kaznenim djelima, ovisno o tome što nastupi ranije.”;

| 8. | u članku 24. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Podaci uneseni u središnji sustav i CIR smiju se obrađivati samo u svrhu:






  (a) | utvrđivanja država članica koje imaju podatke iz kaznene evidencije o državljanima trećih zemalja; |
| --- | --- | --- |

8.

u članku 24. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Podaci uneseni u središnji sustav i CIR smiju se obrađivati samo u svrhu:

(a)

utvrđivanja država članica koje imaju podatke iz kaznene evidencije o državljanima trećih zemalja;

| (b) | podupiranja cilja VIS-a u pogledu procjene toga bi li podnositelj zahtjeva za vizu, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu mogao predstavljati prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, u skladu s Uredbom (EZ) br. 767/2008.; ili |
| --- | --- |

(b)

podupiranja cilja VIS-a u pogledu procjene toga bi li podnositelj zahtjeva za vizu, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu mogao predstavljati prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, u skladu s Uredbom (EZ) br. 767/2008.; ili

| (c) | podupiranja cilja ETIAS-a da doprinese visokom stupnju sigurnosti, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240. |
| --- | --- |

(c)

podupiranja cilja ETIAS-a da doprinese visokom stupnju sigurnosti, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1240.

Podaci uneseni u CIR obrađuju se i u skladu s Uredbom (EU) 2019/818 kako bi se olakšala točna identifikacija osoba registriranih u sustavu ECRIS-TCN u skladu s ovom Uredbom i kako bi se pomoglo toj identifikaciji.”;

| 9. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 31.b
  Vođenje evidencije u svrhu interoperabilnosti s ETIAS-om
  Kad je riječ o ostvarivanju uvida iz članka 7.b ove Uredbe, vodi se evidencija svake operacije obrade podataka iz sustava ECRIS-TCN provedene u okviru CIR-a i ETIAS-a, u skladu s člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240.”; |
| --- | --- |

9.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 31.b

Vođenje evidencije u svrhu interoperabilnosti s ETIAS-om

Kad je riječ o ostvarivanju uvida iz članka 7.b ove Uredbe, vodi se evidencija svake operacije obrade podataka iz sustava ECRIS-TCN provedene u okviru CIR-a i ETIAS-a, u skladu s člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240.”;

| 10. | u članku 32. stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Agencija eu-LISA Komisiji svaki mjesec dostavlja statističke podatke koji se odnose na bilježenje, pohranu i razmjenu podataka iz kaznene evidencije putem sustava ECRIS-TCN i referentnog implementacijskog računalnog programa sustava ECRIS, uključujući statističke podatke o unosima s oznakom kako je navedena u članku 5. stavku 1. točki (c). Agencija eu-LISA osigurava da na temelju tih statističkih podataka nije moguća identifikacija pojedinaca. Na zahtjev Komisije agencija eu-LISA dostavlja statističke podatke o određenim aspektima koji se odnose na provedbu ove Uredbe.”; |
| --- | --- |

10.

u članku 32. stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Agencija eu-LISA Komisiji svaki mjesec dostavlja statističke podatke koji se odnose na bilježenje, pohranu i razmjenu podataka iz kaznene evidencije putem sustava ECRIS-TCN i referentnog implementacijskog računalnog programa sustava ECRIS, uključujući statističke podatke o unosima s oznakom kako je navedena u članku 5. stavku 1. točki (c). Agencija eu-LISA osigurava da na temelju tih statističkih podataka nije moguća identifikacija pojedinaca. Na zahtjev Komisije agencija eu-LISA dostavlja statističke podatke o određenim aspektima koji se odnose na provedbu ove Uredbe.”;

| 11. | dodaje se sljedeći prilog:


  „PRILOG II.
  Korelacijska tablica






  Podaci iz članka 17. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240 koje šalje središnji sustav ETIAS-a | Odgovarajući podaci iz sustava ECRIS-TCN iz članka 5. stavka 1. ove Uredbe s kojima se uspoređuju podaci iz ETIAS-a |
| --- | --- | --- |
| prezime | prezime |
| prezime pri rođenju | prethodna imena |
| ime(na) dobivena kod rođenja | imena |
| ostala imena (pseudonim(i), umjetničko ime ili imena, nadimak ili nadimci) | pseudonimi ili druga imena |
| datum rođenja | datum rođenja |
| mjesto rođenja | mjesto rođenja (grad i zemlja) |
| zemlja rođenja | mjesto rođenja (grad i zemlja) |
| spol | rod |
| trenutačno državljanstvo | državljanstvo ili državljanstva |
| druga državljanstva (ako ih ima) | državljanstvo ili državljanstva |
| vrsta putne isprave | vrsta putne isprave osobe |
| broj putne isprave | broj putne isprave osobe |
| zemlja koja je izdala putnu ispravu | tijelo koje je izdalo ispravu |

11.

dodaje se sljedeći prilog:

„PRILOG II.

Korelacijska tablica

Podaci iz članka 17. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240 koje šalje središnji sustav ETIAS-a

Odgovarajući podaci iz sustava ECRIS-TCN iz članka 5. stavka 1. ove Uredbe s kojima se uspoređuju podaci iz ETIAS-a

prezime

prezime

prezime pri rođenju

prethodna imena

ime(na) dobivena kod rođenja

imena

ostala imena (pseudonim(i), umjetničko ime ili imena, nadimak ili nadimci)

pseudonimi ili druga imena

datum rođenja

datum rođenja

mjesto rođenja

mjesto rođenja (grad i zemlja)

zemlja rođenja

mjesto rođenja (grad i zemlja)

spol

rod

trenutačno državljanstvo

državljanstvo ili državljanstva

druga državljanstva (ako ih ima)

državljanstvo ili državljanstva

vrsta putne isprave

vrsta putne isprave osobe

broj putne isprave

broj putne isprave osobe

zemlja koja je izdala putnu ispravu

tijelo koje je izdalo ispravu

Članak 2.

Izmjene Uredbe (EU) 2019/818

Uredba (EU) 2019/818 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 18. umeće se sljedeći stavak:

  „1.b   Za potrebe članka 20. Uredbe (EU) 2018/1240, CIR također pohranjuje, logički odvojeno od podataka iz stavka 1. ovog članka, podatke iz članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) 2019/816. Podaci iz članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) 2019/816 dostupni su samo na način iz članka 5. stavka 7. te uredbe.”; |
| --- | --- |

1.

u članku 18. umeće se sljedeći stavak:

„1.b   Za potrebe članka 20. Uredbe (EU) 2018/1240, CIR također pohranjuje, logički odvojeno od podataka iz stavka 1. ovog članka, podatke iz članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) 2019/816. Podaci iz članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) 2019/816 dostupni su samo na način iz članka 5. stavka 7. te uredbe.”;

| 2. | u članku 68. umeće se sljedeći stavak:

  „1.b   Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, ESP za potrebe automatiziranih provjera na temelju članka 20., članka 23., članka 24. stavka 6. točke (c) podtočke ii., članka 41. i članka 54. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2018/1240 započinje s radom nakon što se ispune uvjeti utvrđeni u članku 88. te uredbe”. |
| --- | --- |

2.

u članku 68. umeće se sljedeći stavak:

„1.b   Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, ESP za potrebe automatiziranih provjera na temelju članka 20., članka 23., članka 24. stavka 6. točke (c) podtočke ii., članka 41. i članka 54. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2018/1240 započinje s radom nakon što se ispune uvjeti utvrđeni u članku 88. te uredbe”.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

A. LOGAR

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 28. lipnja 2021.

1

(2)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (vidjeti stranicu 1. ovoga Službenog lista).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (vidjeti stranicu 15. ovoga Službenog lista).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726 (SL L 135, 22.5.2019., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (SL L 135, 22.5.2019., str. 85.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza i izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (SL L 135, 22.5.2019., str. 27.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (SL L 295, 21.11.2018., str. 99.).

9

(10)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

10

(11)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

11

---

| 14.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 249/15

---

UREDBA (EU) 2021/1152 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 7. srpnja 2021.

o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (a), (b) i (d),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavljen je europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize kada prelaze vanjske granice Unije. Tom su uredbom utvrđeni uvjeti i postupci za izdavanje ili odbijanje odobrenja putovanja u okviru ETIAS-a. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavljen je europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize kada prelaze vanjske granice Unije. Tom su uredbom utvrđeni uvjeti i postupci za izdavanje ili odbijanje odobrenja putovanja u okviru ETIAS-a.

| (2) | S pomoću ETIAS-a omogućuje se procjena bi li prisutnost tih državljana trećih zemalja na državnom području država članica predstavljala rizik za sigurnost, rizik od nezakonitog useljavanja ili visoki rizik od epidemije. |
| --- | --- |

(2)

S pomoću ETIAS-a omogućuje se procjena bi li prisutnost tih državljana trećih zemalja na državnom području država članica predstavljala rizik za sigurnost, rizik od nezakonitog useljavanja ili visoki rizik od epidemije.

| (3) | Kako bi se središnjem sustavu ETIAS-a omogućila obrada dosjea zahtjeva kako je navedeno u Uredbi (EU) 2018/1240, potrebno je uspostaviti interoperabilnost između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i sustava ulaska/izlaska (EES), viznog informacijskog sustava (VIS), Schengenskog informacijskog sustava (SIS), Eurodaca i Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije za državljane trećih zemalja (ECRIS-TCN) („drugi informacijski sustavi EU-a”) te podataka Europola kako su definirani u toj uredbi („podaci Europola”), s druge strane. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se središnjem sustavu ETIAS-a omogućila obrada dosjea zahtjeva kako je navedeno u Uredbi (EU) 2018/1240, potrebno je uspostaviti interoperabilnost između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i sustava ulaska/izlaska (EES), viznog informacijskog sustava (VIS), Schengenskog informacijskog sustava (SIS), Eurodaca i Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije za državljane trećih zemalja (ECRIS-TCN) („drugi informacijski sustavi EU-a”) te podataka Europola kako su definirani u toj uredbi („podaci Europola”), s druge strane.

| (4) | Ovom se Uredbom, zajedno s uredbama (EU) 2021/1150 (3) i (EU) 2021/1151 (4) Europskog parlamenta i Vijeća, utvrđuju pravila za provedbu interoperabilnosti između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i drugih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, s druge strane, te uvjeti pod kojima ETIAS ostvaruje uvid u podatke pohranjene u drugim informacijskim sustavima EU-a i u podatke Europola u svrhu automatskog identificiranja pogodaka. Stoga je potrebno izmijeniti uredbe (EZ) br. 767/2008 (5), (EU) 2017/2226 (6), (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860 (7), (EU) 2018/1861 (8) i (EU) 2019/817 (9) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se središnji sustav ETIAS-a povezao s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te kako bi se odredilo koji će se podaci razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola. |
| --- | --- |

(4)

Ovom se Uredbom, zajedno s uredbama (EU) 2021/1150 (3) i (EU) 2021/1151 (4) Europskog parlamenta i Vijeća, utvrđuju pravila za provedbu interoperabilnosti između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i drugih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, s druge strane, te uvjeti pod kojima ETIAS ostvaruje uvid u podatke pohranjene u drugim informacijskim sustavima EU-a i u podatke Europola u svrhu automatskog identificiranja pogodaka. Stoga je potrebno izmijeniti uredbe (EZ) br. 767/2008 (5), (EU) 2017/2226 (6), (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860 (7), (EU) 2018/1861 (8) i (EU) 2019/817 (9) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se središnji sustav ETIAS-a povezao s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te kako bi se odredilo koji će se podaci razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola.

| (5) | Europskim portalom za pretraživanje (ESP) uspostavljenim Uredbom (EU) 2019/817 i Uredbom (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća (10) omogućit će se istodobno postavljanje upita u podatke pohranjene u ETIAS-u i podatke pohranjene u dotičnim drugim informacijskim sustavima EU-a. |
| --- | --- |

(5)

Europskim portalom za pretraživanje (ESP) uspostavljenim Uredbom (EU) 2019/817 i Uredbom (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća (10) omogućit će se istodobno postavljanje upita u podatke pohranjene u ETIAS-u i podatke pohranjene u dotičnim drugim informacijskim sustavima EU-a.

| (6) | Trebalo bi uspostaviti tehničke aranžmane kako bi se ETIAS-u omogućilo redovito i automatsko provjeravanje u drugim informacijskim sustavima EU-a jesu li i dalje ispunjeni uvjeti za čuvanje dosjea zahtjeva, kako su utvrđeni u Uredbi (EU) 2018/1240. |
| --- | --- |

(6)

Trebalo bi uspostaviti tehničke aranžmane kako bi se ETIAS-u omogućilo redovito i automatsko provjeravanje u drugim informacijskim sustavima EU-a jesu li i dalje ispunjeni uvjeti za čuvanje dosjea zahtjeva, kako su utvrđeni u Uredbi (EU) 2018/1240.

| (7) | Kako bi se u potpunosti postigli ciljevi ETIAS-a te kako bi se pridonijelo ciljevima SIS-a utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1860, potrebno je automatiziranim provjerama obuhvatiti novu kategoriju upozorenja uvedenu tom uredbom, a to je upozorenje o državljanima trećih zemalja na koje se odnose odluke o vraćanju. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se u potpunosti postigli ciljevi ETIAS-a te kako bi se pridonijelo ciljevima SIS-a utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1860, potrebno je automatiziranim provjerama obuhvatiti novu kategoriju upozorenja uvedenu tom uredbom, a to je upozorenje o državljanima trećih zemalja na koje se odnose odluke o vraćanju.

| (8) | Vraćanje državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica u skladu s Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) nezaobilazna je sastavnica sveobuhvatnih napora u borbi protiv nezakonitih migracija i važan je razlog od znatnog javnog interesa. |
| --- | --- |

(8)

Vraćanje državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica u skladu s Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) nezaobilazna je sastavnica sveobuhvatnih napora u borbi protiv nezakonitih migracija i važan je razlog od znatnog javnog interesa.

| (9) | Kako bi se osigurala visoka razina točnosti i pouzdanosti podataka, važno je prijaviti lažne pogotke dobivene na razini središnje jedinice ETIAS-a. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se osigurala visoka razina točnosti i pouzdanosti podataka, važno je prijaviti lažne pogotke dobivene na razini središnje jedinice ETIAS-a.

| (10) | Kako bi se dopunili određeni detaljni tehnički aspekti Uredbe (EU) 2018/1240, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s određivanja uvjeta za podudaranje između podataka koji se nalaze u evidenciji, upozorenju ili spisu drugih informacijskih sustava EU-a u koje je ostvaren uvid i podataka koji se nalaze u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (12) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se dopunili određeni detaljni tehnički aspekti Uredbe (EU) 2018/1240, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s određivanja uvjeta za podudaranje između podataka koji se nalaze u evidenciji, upozorenju ili spisu drugih informacijskih sustava EU-a u koje je ostvaren uvid i podataka koji se nalaze u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (12) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (11) | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EU) 2018/1240, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za uspostavljanje tehničkih aranžmana za provedbu određenih odredaba povezanih sa čuvanjem podataka i za donošenje dodatnih detaljnih pravila koja se odnose na potporu koju središnja jedinica ETIAS-a pruža prijevoznicima. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (13). |
| --- | --- |

(11)

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EU) 2018/1240, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za uspostavljanje tehničkih aranžmana za provedbu određenih odredaba povezanih sa čuvanjem podataka i za donošenje dodatnih detaljnih pravila koja se odnose na potporu koju središnja jedinica ETIAS-a pruža prijevoznicima. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

| (12) | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EU) 2017/2226, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje detalja rezervnih postupaka u slučaju da prijevoznici zbog tehničkih razloga ne mogu pristupiti podacima te radi donošenja dodatnih detaljnih pravila koja se odnose na potporu prijevoznicima koju pruža središnja jedinica ETIAS-a Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

(12)

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EU) 2017/2226, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje detalja rezervnih postupaka u slučaju da prijevoznici zbog tehničkih razloga ne mogu pristupiti podacima te radi donošenja dodatnih detaljnih pravila koja se odnose na potporu prijevoznicima koju pruža središnja jedinica ETIAS-a Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

| (13) | Odobrenje putovanja u ETIAS-u moguće je ukinuti nakon unošenja u SIS-u novih upozorenja o odbijanju ulaska i boravka ili novih upozorenja u vezi s putnom ispravom koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena. Kako bi središnji sustav ETIAS-a automatski primao informacije iz SIS-a o takvim novim upozorenjima, trebalo bi uspostaviti automatiziran postupak između SIS-a i ETIAS-a. |
| --- | --- |

(13)

Odobrenje putovanja u ETIAS-u moguće je ukinuti nakon unošenja u SIS-u novih upozorenja o odbijanju ulaska i boravka ili novih upozorenja u vezi s putnom ispravom koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena. Kako bi središnji sustav ETIAS-a automatski primao informacije iz SIS-a o takvim novim upozorenjima, trebalo bi uspostaviti automatiziran postupak između SIS-a i ETIAS-a.

| (14) | Kako bi se racionalizirao i pojednostavnio rad službenika graničnog nadzora provođenjem ujednačenijeg postupka granične kontrole svih državljana trećih zemalja koji žele ući na državno područje države članice radi kratkotrajnog boravka, nakon donošenja uredaba (EU) 2017/2226 i (EU) 2018/1240 poželjno je uskladiti način na koji EES i ETIAS rade zajedno s načinom na koji su EES i VIS međusobno integrirani za potrebe granične kontrole i registracije prelazaka granice u EES-u. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se racionalizirao i pojednostavnio rad službenika graničnog nadzora provođenjem ujednačenijeg postupka granične kontrole svih državljana trećih zemalja koji žele ući na državno područje države članice radi kratkotrajnog boravka, nakon donošenja uredaba (EU) 2017/2226 i (EU) 2018/1240 poželjno je uskladiti način na koji EES i ETIAS rade zajedno s načinom na koji su EES i VIS međusobno integrirani za potrebe granične kontrole i registracije prelazaka granice u EES-u.

| (15) | Uvjeti, uključujući prava pristupa, pod kojima središnja jedinica ETIAS-a i nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u podatke pohranjene u drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a trebalo bi se zaštiti jasnim i preciznim pravilima o pristupu središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a podacima pohranjenima u drugim informacijskim sustavima EU-a, o vrstama upita i o kategorijama podataka; a što bi sve trebalo ograničiti na ono što je strogo potrebno za obavljanje dužnosti tih tijela. Pristup država članica drugim informacijskim sustavima EU-a putem nacionalnih jedinica ETIAS-a trebao bi biti u skladu sa sudjelovanjem u odgovarajućim pravnim instrumentima. U istom smislu podaci pohranjeni u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u trebali bi biti vidljivi samo onim državama članicama koje upravljaju osnovnim informacijskim sustavima u skladu s aranžmanima za njihovo sudjelovanje. Primjerice, odredbe ove Uredbe koje se odnose na SIS i VIS temelje se na svim odredbama schengenske pravne stečevine, pri čemu su relevantne odluke Vijeća 2010/365/EU (14), (EU) 2017/733 (15), (EU) 2017/1908 (16) i (EU) 2018/934 (17) o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na SIS i VIS. |
| --- | --- |

(15)

Uvjeti, uključujući prava pristupa, pod kojima središnja jedinica ETIAS-a i nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u podatke pohranjene u drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a trebalo bi se zaštiti jasnim i preciznim pravilima o pristupu središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a podacima pohranjenima u drugim informacijskim sustavima EU-a, o vrstama upita i o kategorijama podataka; a što bi sve trebalo ograničiti na ono što je strogo potrebno za obavljanje dužnosti tih tijela. Pristup država članica drugim informacijskim sustavima EU-a putem nacionalnih jedinica ETIAS-a trebao bi biti u skladu sa sudjelovanjem u odgovarajućim pravnim instrumentima. U istom smislu podaci pohranjeni u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u trebali bi biti vidljivi samo onim državama članicama koje upravljaju osnovnim informacijskim sustavima u skladu s aranžmanima za njihovo sudjelovanje. Primjerice, odredbe ove Uredbe koje se odnose na SIS i VIS temelje se na svim odredbama schengenske pravne stečevine, pri čemu su relevantne odluke Vijeća 2010/365/EU (14), (EU) 2017/733 (15), (EU) 2017/1908 (16) i (EU) 2018/934 (17) o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na SIS i VIS.

| (16) | Ako je zbog tehničkih poteškoća prijevoznicima onemogućeno pristupiti informacijskom sustavu ETIAS-a preko portala za prijevoznike, središnja jedinica ETIAS-a trebala bi pružati operativnu potporu prijevoznicima kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri ograničio učinak na putovanja putnika i prijevoznike. Zbog toga je potrebno uskladiti rezervne postupke u slučaju da prijevoznici zbog tehničkih razloga ne mogu pristupiti podacima, uključujući operativnu potporu, predviđene VIS-om, ETIAS-om i EES-om. |
| --- | --- |

(16)

Ako je zbog tehničkih poteškoća prijevoznicima onemogućeno pristupiti informacijskom sustavu ETIAS-a preko portala za prijevoznike, središnja jedinica ETIAS-a trebala bi pružati operativnu potporu prijevoznicima kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri ograničio učinak na putovanja putnika i prijevoznike. Zbog toga je potrebno uskladiti rezervne postupke u slučaju da prijevoznici zbog tehničkih razloga ne mogu pristupiti podacima, uključujući operativnu potporu, predviđene VIS-om, ETIAS-om i EES-om.

| (17) | Na temelju Uredbe (EU) 2018/1240, Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) osnovana Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (18) odgovorna je za fazu projektiranja i razvoja informacijskog sustava ETIAS-a. |
| --- | --- |

(17)

Na temelju Uredbe (EU) 2018/1240, Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) osnovana Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (18) odgovorna je za fazu projektiranja i razvoja informacijskog sustava ETIAS-a.

| (18) | Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19). |
| --- | --- |

(18)

Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19).

| (19) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(19)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

| (20) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (20); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(20)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (20); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (21) | U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (21), koje pripadaju područjima iz članka 1. točke A, B, C i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ (22). |
| --- | --- |

(21)

U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (21), koje pripadaju područjima iz članka 1. točke A, B, C i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ (22).

| (22) | U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma potpisanog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (23), koje pripadaju područjima iz članka 1. točaka A, B, C i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (24). |
| --- | --- |

(22)

U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma potpisanog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (23), koje pripadaju područjima iz članka 1. točaka A, B, C i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (24).

| (23) | U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (25), koje pripadaju područjima iz članka 1. točaka A, B, C i G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (26). |
| --- | --- |

(23)

U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (25), koje pripadaju područjima iz članka 1. točaka A, B, C i G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (26).

| (24) | U pogledu Cipra, Bugarske, Rumunjske i Hrvatske, odredbe ove Uredbe koje se odnose na VIS, SIS i EES predstavljaju odredbe koje se temelje na schengenskoj pravnoj stečevini ili su na drugi način s njom povezane u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. odnosno članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011., u vezi s odlukama Vijeća 2010/365/EU, (EU) 2017/733, (EU) 2017/1908 i (EU) 2018/934. |
| --- | --- |

(24)

U pogledu Cipra, Bugarske, Rumunjske i Hrvatske, odredbe ove Uredbe koje se odnose na VIS, SIS i EES predstavljaju odredbe koje se temelje na schengenskoj pravnoj stečevini ili su na drugi način s njom povezane u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. odnosno članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011., u vezi s odlukama Vijeća 2010/365/EU, (EU) 2017/733, (EU) 2017/1908 i (EU) 2018/934.

| (25) | Uredbe, (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(25)

Uredbe, (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (26) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno izmjenu uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 radi povezivanja središnjeg sustava ETIAS-a s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te određenje podataka koji će se razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(26)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno izmjenu uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 radi povezivanja središnjeg sustava ETIAS-a s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola te određenje podataka koji će se razmjenjivati između tih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (27) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (27), |
| --- | --- |

(27)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (27),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

IZMJENE UREDBE (EU) 2018/1240

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EU) 2018/1240

Uredba (EU) 2018/1240 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 3. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(28) | ,drugi informacijski sustavi EU-a’ znači sustav ulaska/izlaska (EES) uspostavljen Uredbom (EU) 2017/2226, vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), Schengenski informacijski sustav (SIS) uspostavljen uredbama (EU) 2018/1860 (*2), (EU) 2018/1861 (*3) i (EU) 2018/1862 (*4) Europskog parlamenta i Vijeća, Eurodac uspostavljen Uredbom (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*5) i Europski informacijski sustav kaznene evidencije o državljanima trećih zemalja (ECRIS-TCN) uspostavljen Uredbom (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća (*6). |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 3. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(28)

,drugi informacijski sustavi EU-a’ znači sustav ulaska/izlaska (EES) uspostavljen Uredbom (EU) 2017/2226, vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), Schengenski informacijski sustav (SIS) uspostavljen uredbama (EU) 2018/1860 (*2), (EU) 2018/1861 (*3) i (EU) 2018/1862 (*4) Europskog parlamenta i Vijeća, Eurodac uspostavljen Uredbom (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*5) i Europski informacijski sustav kaznene evidencije o državljanima trećih zemalja (ECRIS-TCN) uspostavljen Uredbom (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća (*6).

*1

*2

*3

*4

*5

*6

(*1)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni informacija među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak, vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.)."

*1

(*2)  Uredba (EZ) 2018/1860 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 312, 7.12.2018., str. 1.)."

*2

(*3)  Uredba (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (SL L 312, 7.12.2018., str. 14.)."

*3

(*4)  Uredba (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU (SL L 312, 7.12.2018., str. 56.)."

*4

(*5)  Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.)."

*5

(*6)  Uredba (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726 (SL L 135, 22.5.2019., str. 1.).”;"

*6

| 2. | članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | podupire ciljeve SIS-a u vezi s upozorenjima o državljanima trećih zemalja kojima je odbijen ulazak i boravak, upozorenjima o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja, upozorenjima o nestalim osobama, upozorenjima o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku, upozorenjima o osobama radi skrivenih ili namjenskih provjera i upozorenjima o državljanima trećih zemalja na koje se odnosi odluka o vraćanju;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

podupire ciljeve SIS-a u vezi s upozorenjima o državljanima trećih zemalja kojima je odbijen ulazak i boravak, upozorenjima o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja, upozorenjima o nestalim osobama, upozorenjima o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku, upozorenjima o osobama radi skrivenih ili namjenskih provjera i upozorenjima o državljanima trećih zemalja na koje se odnosi odluka o vraćanju;”;

| (b) | umeće se sljedeća točka:






  „(ea) | podupire ciljeve EES-a;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

umeće se sljedeća točka:

„(ea)

podupire ciljeve EES-a;”;

| 3. | u članku 6. stavku 2. umeće se sljedeća točka:






  „(da) | sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava ETIAS-a i središnjeg sustava EES-a;”; |
| --- | --- | --- |

3.

u članku 6. stavku 2. umeće se sljedeća točka:

„(da)

sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava ETIAS-a i središnjeg sustava EES-a;”;

| 4. | članak 7. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | u slučajevima kada je automatiziranim postupkom obrade zahtjeva dobiven pogodak, provjeru, u skladu s člankom 22., toga podudaraju li se osobni podaci podnositelja zahtjeva s osobnim podacima osobe koja je aktivirala taj pogodak u središnjem sustavu ETIAS-a, u bilo kojem od informacijskih sustava EU-a u koje je ostvaren uvid, u podacima Europola, u bilo kojoj od Interpolovih baza podataka iz članka 12., ili u posebnim pokazateljima rizika iz članka 33., te ako se podudarnost potvrdi ili ako nakon takve provjere i dalje postoje sumnje, pokretanje ručne obrade zahtjeva kako je navedeno u članku 26.;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

članak 7. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

u slučajevima kada je automatiziranim postupkom obrade zahtjeva dobiven pogodak, provjeru, u skladu s člankom 22., toga podudaraju li se osobni podaci podnositelja zahtjeva s osobnim podacima osobe koja je aktivirala taj pogodak u središnjem sustavu ETIAS-a, u bilo kojem od informacijskih sustava EU-a u koje je ostvaren uvid, u podacima Europola, u bilo kojoj od Interpolovih baza podataka iz članka 12., ili u posebnim pokazateljima rizika iz članka 33., te ako se podudarnost potvrdi ili ako nakon takve provjere i dalje postoje sumnje, pokretanje ručne obrade zahtjeva kako je navedeno u članku 26.;”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:

  „4.   Središnja jedinica ETIAS-a dostavlja Komisiji i agenciji eu-LISA periodična izvješća o lažnim pogocima kako je navedeno u članku 22. stavku 4. dobivenima tijekom automatiziranih provjera u skladu s člankom 20. stavkom 2.”; |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„4.   Središnja jedinica ETIAS-a dostavlja Komisiji i agenciji eu-LISA periodična izvješća o lažnim pogocima kako je navedeno u članku 22. stavku 4. dobivenima tijekom automatiziranih provjera u skladu s člankom 20. stavkom 2.”;

| 5. | članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 11.
  Interoperabilnost s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola

  1.   Uspostavlja se interoperabilnost između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i drugih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, s druge strane, radi omogućivanja automatiziranih provjera u skladu s člancima 20. i 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te se ona oslanja na europski portal za pretraživanje (ESP), uspostavljen člankom 6. Uredbe (EU) 2019/817 i člankom 6. Uredbe (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća (*7), od datuma iz članka 72. točke 1.b Uredbe (EU) 2019/817 i članka 68. točke 1.b Uredbe (EU) 2019/818.


  2.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke i., automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b), središnjem sustavu ETIAS-a omogućuje se postavljanje upita u VIS-u sa sljedećim podacima koje su pružili podnositelji zahtjeva iz članka 17. stavka 2. točaka (a), (aa), (c) i (d) ove Uredbe:






  (a) | prezime; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

Interoperabilnost s drugim informacijskim sustavima EU-a i podacima Europola

1.   Uspostavlja se interoperabilnost između informacijskog sustava ETIAS-a, s jedne strane, i drugih informacijskih sustava EU-a i podataka Europola, s druge strane, radi omogućivanja automatiziranih provjera u skladu s člancima 20. i 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te se ona oslanja na europski portal za pretraživanje (ESP), uspostavljen člankom 6. Uredbe (EU) 2019/817 i člankom 6. Uredbe (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća (*7), od datuma iz članka 72. točke 1.b Uredbe (EU) 2019/817 i članka 68. točke 1.b Uredbe (EU) 2019/818.

2.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke i., automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b), središnjem sustavu ETIAS-a omogućuje se postavljanje upita u VIS-u sa sljedećim podacima koje su pružili podnositelji zahtjeva iz članka 17. stavka 2. točaka (a), (aa), (c) i (d) ove Uredbe:

(a)

prezime;

| (b) | prezime pri rođenju; |
| --- | --- |

(b)

prezime pri rođenju;

| (c) | ime (imena); |
| --- | --- |

(c)

ime (imena);

| (d) | datum rođenja; |
| --- | --- |

(d)

datum rođenja;

| (e) | mjesto rođenja; |
| --- | --- |

(e)

mjesto rođenja;

| (f) | zemlju rođenja; |
| --- | --- |

(f)

zemlju rođenja;

| (g) | spol; |
| --- | --- |

(g)

spol;

| (h) | trenutačno državljanstvo; |
| --- | --- |

(h)

trenutačno državljanstvo;

| (i) | druga državljanstva (ako ih ima); |
| --- | --- |

(i)

druga državljanstva (ako ih ima);

| (j) | vrsta i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala. |
| --- | --- |

(j)

vrsta i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala.

3.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točaka (g) i (h), automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b), središnjem sustavu ETIAS-a omogućuje se postavljanje upita u EES-u sa sljedećim podacima koje su pružili podnositelji zahtjeva iz članka 17. stavka 2. točaka od (a) do (d):

| (a) | prezime; |
| --- | --- |

(a)

prezime;

| (b) | prezime pri rođenju; |
| --- | --- |

(b)

prezime pri rođenju;

| (c) | ime (imena); |
| --- | --- |

(c)

ime (imena);

| (d) | datum rođenja; |
| --- | --- |

(d)

datum rođenja;

| (e) | spol; |
| --- | --- |

(e)

spol;

| (f) | trenutačno državljanstvo; |
| --- | --- |

(f)

trenutačno državljanstvo;

| (g) | ostala imena (pseudonimi); |
| --- | --- |

(g)

ostala imena (pseudonimi);

| (h) | umjetničko ime (umjetnička imena); |
| --- | --- |

(h)

umjetničko ime (umjetnička imena);

| (i) | nadimak (nadimci); |
| --- | --- |

(i)

nadimak (nadimci);

| (j) | druga državljanstva (ako ih ima); |
| --- | --- |

(j)

druga državljanstva (ako ih ima);

| (k) | vrstu i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala. |
| --- | --- |

(k)

vrstu i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala.

4.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke (c), točke (m) podtočke ii. i točke (o) te iz članka 23. ove Uredbe, automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe središnjem sustavu ETIAS-a omogućuje se postavljanje upita u SIS-u, koji je uspostavljen uredbama (EU) 2018/1860 i (EU) 2018/1861, sa sljedećim podacima koje su pružili podnositelji zahtjeva iz članka 17. stavka 2. točaka od (a) do (d) i članka 17. stavka 2. točke (k) ove Uredbe:

| (a) | prezime; |
| --- | --- |

(a)

prezime;

| (b) | prezime pri rođenju; |
| --- | --- |

(b)

prezime pri rođenju;

| (c) | ime (imena); |
| --- | --- |

(c)

ime (imena);

| (d) | datum rođenja; |
| --- | --- |

(d)

datum rođenja;

| (e) | mjesto rođenja; |
| --- | --- |

(e)

mjesto rođenja;

| (f) | spol; |
| --- | --- |

(f)

spol;

| (g) | trenutačno državljanstvo; |
| --- | --- |

(g)

trenutačno državljanstvo;

| (h) | ostala imena (pseudonimi); |
| --- | --- |

(h)

ostala imena (pseudonimi);

| (i) | umjetničko ime (umjetnička imena); |
| --- | --- |

(i)

umjetničko ime (umjetnička imena);

| (j) | nadimak (nadimci); |
| --- | --- |

(j)

nadimak (nadimci);

| (k) | druga državljanstva (ako ih ima); |
| --- | --- |

(k)

druga državljanstva (ako ih ima);

| (l) | vrstu i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala; |
| --- | --- |

(l)

vrstu i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala;

| (m) | za maloljetnike, prezime i ime (imena) osobe koja nad podnositeljem zahtjeva ima roditeljsko pravo ili zakonsko skrbništvo. |
| --- | --- |

(m)

za maloljetnike, prezime i ime (imena) osobe koja nad podnositeljem zahtjeva ima roditeljsko pravo ili zakonsko skrbništvo.

5.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točaka (a) i (d) i točke (m) podtočke i. i iz članka 23. stavka 1. ove Uredbe, automatiziranim provjerama u skladu s člancima 20. i 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe, središnjem sustavu ETIAS-a omogućuje se postavljanje upita u SIS-u, koji je uspostavljen Uredbom (EU) 2018/1862, sa sljedećim podacima koje su pružili podnositelji zahtjeva iz članka 17. stavka 2. točaka od (a) do (d) i točke (k) ove Uredbe:

| (a) | prezime; |
| --- | --- |

(a)

prezime;

| (b) | prezime pri rođenju; |
| --- | --- |

(b)

prezime pri rođenju;

| (c) | ime (imena); |
| --- | --- |

(c)

ime (imena);

| (d) | datum rođenja; |
| --- | --- |

(d)

datum rođenja;

| (e) | mjesto rođenja; |
| --- | --- |

(e)

mjesto rođenja;

| (f) | spol; |
| --- | --- |

(f)

spol;

| (g) | trenutačno državljanstvo; |
| --- | --- |

(g)

trenutačno državljanstvo;

| (h) | ostala imena (pseudonimi); |
| --- | --- |

(h)

ostala imena (pseudonimi);

| (i) | umjetničko ime (umjetnička imena); |
| --- | --- |

(i)

umjetničko ime (umjetnička imena);

| (j) | nadimak (nadimci); |
| --- | --- |

(j)

nadimak (nadimci);

| (k) | druga državljanstva (ako ih ima); |
| --- | --- |

(k)

druga državljanstva (ako ih ima);

| (l) | vrstu i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala; |
| --- | --- |

(l)

vrstu i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala;

| (m) | za maloljetnike, prezime i ime (imena) osobe koja nad podnositeljem zahtjeva ima roditeljsko pravo ili zakonsko skrbništvo. |
| --- | --- |

(m)

za maloljetnike, prezime i ime (imena) osobe koja nad podnositeljem zahtjeva ima roditeljsko pravo ili zakonsko skrbništvo.

6.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke (n), automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b), središnjem sustavu ETIAS-a omogućuje se postavljanje upita u ECRIS-TCN sa sljedećim podacima koje su pružili podnositelji zahtjeva iz članka 17. stavka 2. točaka od (a) do (d):

| (a) | prezime; |
| --- | --- |

(a)

prezime;

| (b) | prezime pri rođenju; |
| --- | --- |

(b)

prezime pri rođenju;

| (c) | ime (imena); |
| --- | --- |

(c)

ime (imena);

| (d) | datum rođenja; |
| --- | --- |

(d)

datum rođenja;

| (e) | mjesto rođenja; |
| --- | --- |

(e)

mjesto rođenja;

| (ea) | zemlju rođenja; |
| --- | --- |

(ea)

zemlju rođenja;

| (f) | spol; |
| --- | --- |

(f)

spol;

| (g) | trenutačno državljanstvo; |
| --- | --- |

(g)

trenutačno državljanstvo;

| (h) | ostala imena (pseudonimi; |
| --- | --- |

(h)

ostala imena (pseudonimi;

| (i) | umjetničko ime (umjetnička imena); |
| --- | --- |

(i)

umjetničko ime (umjetnička imena);

| (j) | nadimak (nadimci); |
| --- | --- |

(j)

nadimak (nadimci);

| (k) | druga državljanstva (ako ih ima); |
| --- | --- |

(k)

druga državljanstva (ako ih ima);

| (l) | vrstu i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala. |
| --- | --- |

(l)

vrstu i broj putne isprave te zemlju koja ju je izdala.

7.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke (j), automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b), središnjem sustavu ETIAS-a omogućuje se postavljenje upita podacima Europola s podacima iz članka 17. stavka 2. točaka (a), (aa), (b), (c), (d), (f), (g) (j), (k) i (m) te članka 17. stavka 8.

8.   Ako automatizirane provjere u skladu s člancima 20. i 23. jave pogodak, ESP središnjoj jedinici ETIAS-a daje privremeni pristup, samo za čitanje, rezultatima automatiziranih provjera. U slučaju automatiziranih provjera u skladu s člankom 20., taj pristup daje se u dosjeu zahtjeva do kraja ručne obrade u skladu s člankom 22. stavkom 2. Ako se podaci stavljeni na raspolaganje podudaraju s podacima podnositelja zahtjeva ili ako nakon automatskih provjera u skladu s člancima 20. i 23. postoji sumnja, jedinstveni referentni broj bilješke u informacijskom sustavu EU-a, kojem je postavljen upit, za podatke koji su aktivirali pogodak čuva se u dosjeu zahtjeva.

Ako automatizirane provjere u skladu s člankom 20. jave pogodak, te automatizirane provjere dobivaju odgovarajuću obavijest u skladu s člankom 21. stavkom 1.a Uredbe (EU) 2016/794.

9.   Pogodak se aktivira ako se svi ili pojedini podaci iz dosjea zahtjeva koji su upotrijebljeni za postavljanje upita u potpunosti ili djelomično podudaraju s podacima koji se nalaze u bilješci, upozorenju ili dosjeu u drugim informacijskim sustavima EU-a u koje je ostvaren uvid. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 89. kako bi utvrdila uvjete za podudaranje između podataka koji se nalaze u evidenciji, upozorenju ili spisu drugih informacijskih sustava EU-a u koje je ostvaren uvid i onih iz dosjea zahtjeva.

10.   Za potrebe stavka 1. ovog članka Komisija provedbenim aktom utvrđuje tehničke aranžmane za provedbu članka 24. stavka 6. točke (c) podtočke ii. i članka 54. stavka 1. točke (b) povezane sa čuvanjem podataka. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 90. stavka 2.

11.   Za potrebe članka 25. stavka 2., članka 28. stavka 8. i članka 29. stavka 9., pri registriranju podataka povezanih s pogodcima u dosjeu zahtjeva navodi se porijeklo sljedećih podataka:

| (a) | vrsta upozorenja, osim za upozorenja navedenih u članku 23. stavku 1.; |
| --- | --- |

(a)

vrsta upozorenja, osim za upozorenja navedenih u članku 23. stavku 1.;

| (b) | izvor podataka, odnosno, drugi informacijski sustav EU-a iz kojeg podaci potječu ili podaci Europola, ovisno o slučaju; |
| --- | --- |

(b)

izvor podataka, odnosno, drugi informacijski sustav EU-a iz kojeg podaci potječu ili podaci Europola, ovisno o slučaju;

| (c) | jedinstveni referentni broj bilješke u informacijskom sustavu EU-a kojem je postavljen upit s kojom je aktiviran pogodak, državu članicu koja je unijela ili dostavila podatke s kojima je aktiviran pogodak; te |
| --- | --- |

(c)

jedinstveni referentni broj bilješke u informacijskom sustavu EU-a kojem je postavljen upit s kojom je aktiviran pogodak, državu članicu koja je unijela ili dostavila podatke s kojima je aktiviran pogodak; te

| (d) | ako je dostupno, datum i vrijeme upisa podataka u drugi informacijski sustav EU-a ili podatke Europola. |
| --- | --- |

(d)

ako je dostupno, datum i vrijeme upisa podataka u drugi informacijski sustav EU-a ili podatke Europola.

Podaci iz prvog podstavka točaka od (a) do (d) dostupni su i vidljivi središnjoj jedinici ETIAS-a samo ako središnji sustav ETIAS-a ne može utvrditi odgovornu državu članicu.

(*7)  Uredba (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (SL L 135, 22.5.2019., str. 85.)”;"

*7

| 6. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 11.b
  Potpora ciljevima EES-a
  Za potrebe članaka 6., 14., 17. i 18. Uredbe (EU) 2017/2226, automatizirani postupak s pomoću sigurnog komunikacijskog kanala iz članka 6. stavka 2. točke (da) ove Uredbe, postavlja upite središnjem sustavu ETIAS-a o podacima iz članka 47. točke 2. ove Uredbe, kao i o broju zahtjeva i datumu isteka odobrenja putovanja u ETIAS-u, uvozi te podatke iz središnjeg sustava ETIAS-a, te po potrebi izrađuje ili ažurira bilješku o ulasku/izlasku ili bilješku o odbijanju ulaska u EES-u.


  Članak 11.c
  Interoperabilnost između ETIAS-a i EES-a za potrebe ukidanja odobrenja putovanja u ETIAS-u na zahtjev podnositelja zahtjeva

  1.   Za potrebe provedbe članka 41. stavka 8., automatiziranim postupkom s pomoću sigurnog komunikacijskog kanala iz članka 6. stavka 2. točke (da) postavlja se upit središnjem sustavu EES-a kako bi se provjerilo da podnositelji zahtjeva koji traže ukidanje svojih odobrenja putovanja nisu prisutni na državnom području država članica.


  2.   Ako rezultat provjere u središnjem sustavu EES-a na temelju stavka 1. pokaže da se podnositelj zahtjeva ne nalazi na državnom području država članica, ukidanje stupa na snagu odmah.


  3.   Ako rezultat provjere u središnjem sustavu EES-a na temelju stavka 1. ovog članka pokaže da se podnositelj zahtjeva nalazi na državnom području država članica, primjenjuje se članak 41. stavak 8. Središnji sustav EES-a bilježi činjenicu da se obavijest treba poslati središnjem sustavu ETIAS-a čim je izrađena bilješka o ulasku/izlasku kojom se navodi da je podnositelj zahtjeva koji je zahtijevao ukidanje odobrenja putovanja napustio državno područje država članica.”; |
| --- | --- |

6.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 11.b

Potpora ciljevima EES-a

Za potrebe članaka 6., 14., 17. i 18. Uredbe (EU) 2017/2226, automatizirani postupak s pomoću sigurnog komunikacijskog kanala iz članka 6. stavka 2. točke (da) ove Uredbe, postavlja upite središnjem sustavu ETIAS-a o podacima iz članka 47. točke 2. ove Uredbe, kao i o broju zahtjeva i datumu isteka odobrenja putovanja u ETIAS-u, uvozi te podatke iz središnjeg sustava ETIAS-a, te po potrebi izrađuje ili ažurira bilješku o ulasku/izlasku ili bilješku o odbijanju ulaska u EES-u.

Članak 11.c

Interoperabilnost između ETIAS-a i EES-a za potrebe ukidanja odobrenja putovanja u ETIAS-u na zahtjev podnositelja zahtjeva

1.   Za potrebe provedbe članka 41. stavka 8., automatiziranim postupkom s pomoću sigurnog komunikacijskog kanala iz članka 6. stavka 2. točke (da) postavlja se upit središnjem sustavu EES-a kako bi se provjerilo da podnositelji zahtjeva koji traže ukidanje svojih odobrenja putovanja nisu prisutni na državnom području država članica.

2.   Ako rezultat provjere u središnjem sustavu EES-a na temelju stavka 1. pokaže da se podnositelj zahtjeva ne nalazi na državnom području država članica, ukidanje stupa na snagu odmah.

3.   Ako rezultat provjere u središnjem sustavu EES-a na temelju stavka 1. ovog članka pokaže da se podnositelj zahtjeva nalazi na državnom području država članica, primjenjuje se članak 41. stavak 8. Središnji sustav EES-a bilježi činjenicu da se obavijest treba poslati središnjem sustavu ETIAS-a čim je izrađena bilješka o ulasku/izlasku kojom se navodi da je podnositelj zahtjeva koji je zahtijevao ukidanje odobrenja putovanja napustio državno područje država članica.”;

| 7. | članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 12.
  Postavljanje upita Interpolovim bazama podataka

  1.   Središnji sustav ETIAS-a postavlja upite Interpolovoj bazi podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) i Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s obavijestima (TDAWN).


  2.   Svi upiti i provjere provode se na način da se unositelju Interpolova upozorenja ne otkrije nijedna informacija.


  3.   Ako se ne osigura provedba stavka 2., središnji sustav ETIAS-a ne postavlja upite Interpolovim bazama podataka.”; |
| --- | --- |

7.

članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 12.

Postavljanje upita Interpolovim bazama podataka

1.   Središnji sustav ETIAS-a postavlja upite Interpolovoj bazi podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) i Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s obavijestima (TDAWN).

2.   Svi upiti i provjere provode se na način da se unositelju Interpolova upozorenja ne otkrije nijedna informacija.

3.   Ako se ne osigura provedba stavka 2., središnji sustav ETIAS-a ne postavlja upite Interpolovim bazama podataka.”;

| 8. | u članku 17. stavku 4. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | je li u prethodnih 25 godina osuđen za kazneno djelo terorizma ili tijekom prethodnih 15 godina za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu, te ako jest, kada i u kojoj zemlji;”; |
| --- | --- | --- |

8.

u članku 17. stavku 4. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

je li u prethodnih 25 godina osuđen za kazneno djelo terorizma ili tijekom prethodnih 15 godina za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu, te ako jest, kada i u kojoj zemlji;”;

| 9. | članak 20. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Središnji sustav ETIAS-a pokreće upit uporabom ESP-a kako bi se relevantni podaci iz članka 17. stavka 2. točaka (a), (aa), (b), (c), (d), (f), (g), (j), (k) i (m) i članka 17. stavka 8. usporedili s podacima iz evidencije, spisa ili upozorenja registriranog u spisu zahtjeva pohranjenom u središnjem sustavu ETIAS-a, SIS-u, EES-u, VIS-u, Eurodacu, ECRIS-TCN-u, podacima Europola i Interpolovim bazama SLTD i TDAWN. Osobito, središnji sustav ETIAS-a provjerava:






  (a) | podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u SIS-u kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena; |
| --- | --- | --- |

9.

članak 20. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Središnji sustav ETIAS-a pokreće upit uporabom ESP-a kako bi se relevantni podaci iz članka 17. stavka 2. točaka (a), (aa), (b), (c), (d), (f), (g), (j), (k) i (m) i članka 17. stavka 8. usporedili s podacima iz evidencije, spisa ili upozorenja registriranog u spisu zahtjeva pohranjenom u središnjem sustavu ETIAS-a, SIS-u, EES-u, VIS-u, Eurodacu, ECRIS-TCN-u, podacima Europola i Interpolovim bazama SLTD i TDAWN. Osobito, središnji sustav ETIAS-a provjerava:

(a)

podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u SIS-u kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena;

| (b) | podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u bazi SLTD-u kao izgubljena, ukradena ili poništena; |
| --- | --- |

(b)

podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u bazi SLTD-u kao izgubljena, ukradena ili poništena;

| (c) | je li podnositelj zahtjeva predmetom upozorenja o odbijanju ulaska i boravka koje je uneseno u SIS; |
| --- | --- |

(c)

je li podnositelj zahtjeva predmetom upozorenja o odbijanju ulaska i boravka koje je uneseno u SIS;

| (d) | je li podnositelj zahtjeva predmetom upozorenja u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja; |
| --- | --- |

(d)

je li podnositelj zahtjeva predmetom upozorenja u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja;

| (e) | podudaraju li se podnositelj zahtjeva i putna isprava s odbijenim, ukinutim ili poništenim odobrenjem putovanja u središnjem sustavu ETIAS-a; |
| --- | --- |

(e)

podudaraju li se podnositelj zahtjeva i putna isprava s odbijenim, ukinutim ili poništenim odobrenjem putovanja u središnjem sustavu ETIAS-a;

| (f) | podudaraju li se podaci navedeni u zahtjevu koji se odnose na putnu ispravu s nekim drugim zahtjevom za odobrenje putovanja koji je povezan s različitim podacima o identitetu iz članka 17. stavka 2. točke (a) u središnjem sustavu ETIAS-a; |
| --- | --- |

(f)

podudaraju li se podaci navedeni u zahtjevu koji se odnose na putnu ispravu s nekim drugim zahtjevom za odobrenje putovanja koji je povezan s različitim podacima o identitetu iz članka 17. stavka 2. točke (a) u središnjem sustavu ETIAS-a;

| (g) | je li podnositelj zahtjeva trenutačno evidentiran u EES-u kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka ili je u prošlosti bio evidentiran u EES-u kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka; |
| --- | --- |

(g)

je li podnositelj zahtjeva trenutačno evidentiran u EES-u kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka ili je u prošlosti bio evidentiran u EES-u kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka;

| (h) | je li za podnositelja zahtjeva u EES-u zabilježeno da mu je odbijen ulazak; |
| --- | --- |

(h)

je li za podnositelja zahtjeva u EES-u zabilježeno da mu je odbijen ulazak;

| (i) | je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za kratkotrajni boravak zabilježena u VIS-u; |
| --- | --- |

(i)

je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za kratkotrajni boravak zabilježena u VIS-u;

| (j) | podudaraju li se podaci navedeni u zahtjevu s podacima zabilježenima u Europolu; |
| --- | --- |

(j)

podudaraju li se podaci navedeni u zahtjevu s podacima zabilježenima u Europolu;

| (k) | je li podnositelj zahtjeva registriran u Eurodacu; |
| --- | --- |

(k)

je li podnositelj zahtjeva registriran u Eurodacu;

| (l) | podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom zabilježenom u TDAWN-u; |
| --- | --- |

(l)

podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom zabilježenom u TDAWN-u;

| (m) | u slučajevima kada je podnositelj zahtjeva maloljetnik, je li njegov nositelj roditeljskog prava ili zakonski skrbnik:






  i. | predmetom upozorenja u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja; |
| --- | --- | --- |

(m)

u slučajevima kada je podnositelj zahtjeva maloljetnik, je li njegov nositelj roditeljskog prava ili zakonski skrbnik:

i.

predmetom upozorenja u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja;

| ii. | predmetom upozorenja o odbijanju ulaska i boravka unesenog u SIS; |
| --- | --- |

ii.

predmetom upozorenja o odbijanju ulaska i boravka unesenog u SIS;

| (n) | podudara li se podnositelj zahtjeva s osobom čiji su podaci zabilježeni u ECRIS-TCN-u i označeni u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2019/816; ti se podaci upotrebljavaju samo u svrhu provjere koju provodi središnja jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 22. ove Uredbe i u svrhu ostvarivanja uvida u nacionalne kaznene evidencije od strane nacionalnih jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 25.a stavkom 2. ove Uredbe; nacionalne jedinice ETIAS--a ostvaruju uvidu nacionalnu kaznenu evidenciju prije procjena i odluka iz članka 26. ove Uredbe (EU) i, ako je primjenjivo, prije procjena i mišljenjâ u skladu s člankom 28. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(n)

podudara li se podnositelj zahtjeva s osobom čiji su podaci zabilježeni u ECRIS-TCN-u i označeni u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2019/816; ti se podaci upotrebljavaju samo u svrhu provjere koju provodi središnja jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 22. ove Uredbe i u svrhu ostvarivanja uvida u nacionalne kaznene evidencije od strane nacionalnih jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 25.a stavkom 2. ove Uredbe; nacionalne jedinice ETIAS--a ostvaruju uvidu nacionalnu kaznenu evidenciju prije procjena i odluka iz članka 26. ove Uredbe (EU) i, ako je primjenjivo, prije procjena i mišljenjâ u skladu s člankom 28. ove Uredbe;

| (o) | je li za podnositelja zahtjeva izdano upozorenje o vraćanju koje je uneseno u SIS.”; |
| --- | --- |

(o)

je li za podnositelja zahtjeva izdano upozorenje o vraćanju koje je uneseno u SIS.”;

| 10. | članak 22. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Kada se u nju ostvaruje uvid, središnja jedinica ETIAS-a ima pristup dosjeu zahtjeva i svim povezanim dosjeima zahtjeva te svim pogodcima aktiviranima tijekom automatiziranih provjera u skladu s člankom 20. stavcima 2., 3. i 5., kao i informacijama koje je identificirao središnji sustav ETIAS-a u skladu s člankom 20. stavcima 7. i 8.”; |
| --- | --- | --- |

10.

članak 22. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Kada se u nju ostvaruje uvid, središnja jedinica ETIAS-a ima pristup dosjeu zahtjeva i svim povezanim dosjeima zahtjeva te svim pogodcima aktiviranima tijekom automatiziranih provjera u skladu s člankom 20. stavcima 2., 3. i 5., kao i informacijama koje je identificirao središnji sustav ETIAS-a u skladu s člankom 20. stavcima 7. i 8.”;

| (b) | u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | podacima koji se nalaze u središnjem sustavu ETIAS-a;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

podacima koji se nalaze u središnjem sustavu ETIAS-a;”;

| (c) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Ako se podaci podudaraju s onima podnositelja zahtjeva, ako i dalje postoji sumnja u pogledu identiteta podnositelja zahtjeva ili ako je automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20. stavkom 4. dobiven pogodak, zahtjev se obrađuje ručno u skladu s postupkom utvrđenim u članku 26.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Ako se podaci podudaraju s onima podnositelja zahtjeva, ako i dalje postoji sumnja u pogledu identiteta podnositelja zahtjeva ili ako je automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20. stavkom 4. dobiven pogodak, zahtjev se obrađuje ručno u skladu s postupkom utvrđenim u članku 26.”;

| (d) | dodaje se sljedeći stavak:

  „7.   U okviru informacijskog sustava ETIAS-a vodi se evidencija svih postupaka obrade podataka koje središnja jedinica ETIAS-a provodi za potrebe provjera u skladu sa stavcima od 2. do 6. Ta evidencija automatski se formira i unosi u dosje zahtjeva. Ona mora sadržavati datum i vrijeme svakog postupka, podatke povezane s dobivenim pogodcima, informacije o članu osoblja koji je proveo ručnu obradu u skladu sa stavcima od 2. do 6. i ishod provjere i odgovarajuće obrazloženje.”; |
| --- | --- |

(d)

dodaje se sljedeći stavak:

„7.   U okviru informacijskog sustava ETIAS-a vodi se evidencija svih postupaka obrade podataka koje središnja jedinica ETIAS-a provodi za potrebe provjera u skladu sa stavcima od 2. do 6. Ta evidencija automatski se formira i unosi u dosje zahtjeva. Ona mora sadržavati datum i vrijeme svakog postupka, podatke povezane s dobivenim pogodcima, informacije o članu osoblja koji je proveo ručnu obradu u skladu sa stavcima od 2. do 6. i ishod provjere i odgovarajuće obrazloženje.”;

| 11. | članak 23. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | upozorenje o osobama radi skrivenih provjera, obavijesnih provjera ili namjenskih provjera.”; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

članak 23. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

upozorenje o osobama radi skrivenih provjera, obavijesnih provjera ili namjenskih provjera.”;

| (b) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Kada se usporedbom iz stavka 1. dobije jedan ili više pogodaka, središnji sustav ETIAS-a šalje automatiziranu obavijest središnjoj jedinici ETIAS-a. Kada središnja jedinica ETIAS-a primi tu obavijest, u skladu s člankom 11. stavkom 8. ima pristup dosjeu zahtjeva i svim povezanim dosjeima zahtjeva kako bi provjerila podudaraju li se osobni podaci podnositelja zahtjeva osobnim podacima sadržanima u upozorenju kojim su aktivirani ti pogodci, a ako se podudarnost potvrdi, središnji sustav ETIAS-a šalje automatiziranu obavijest uredu SIRENE u državi članici koja je unijela upozorenje. Dotični ured SIRENE dodatno provjerava podudaraju li se osobni podaci podnositelja zahtjeva s osobnim podacima sadržanima u upozorenju kojim je aktiviran pogodak te poduzima sve odgovarajuće daljnje mjere.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Kada se usporedbom iz stavka 1. dobije jedan ili više pogodaka, središnji sustav ETIAS-a šalje automatiziranu obavijest središnjoj jedinici ETIAS-a. Kada središnja jedinica ETIAS-a primi tu obavijest, u skladu s člankom 11. stavkom 8. ima pristup dosjeu zahtjeva i svim povezanim dosjeima zahtjeva kako bi provjerila podudaraju li se osobni podaci podnositelja zahtjeva osobnim podacima sadržanima u upozorenju kojim su aktivirani ti pogodci, a ako se podudarnost potvrdi, središnji sustav ETIAS-a šalje automatiziranu obavijest uredu SIRENE u državi članici koja je unijela upozorenje. Dotični ured SIRENE dodatno provjerava podudaraju li se osobni podaci podnositelja zahtjeva s osobnim podacima sadržanima u upozorenju kojim je aktiviran pogodak te poduzima sve odgovarajuće daljnje mjere.”;

| ii. | dodaje se sljedeći podstavak:

  „Ako se pogodak odnosi na upozorenje o vraćanju, ured SIRENE u državi članici koja je unijela upozorenje, u suradnji sa svojom nacionalnom jedinicom ETIAS-a, provjerava je li potrebno brisanje upozorenja o vraćanju u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1860 te unošenje upozorenja u vezi s odbijanjem ulaska i boravka u skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1861.”; |
| --- | --- |

ii.

dodaje se sljedeći podstavak:

„Ako se pogodak odnosi na upozorenje o vraćanju, ured SIRENE u državi članici koja je unijela upozorenje, u suradnji sa svojom nacionalnom jedinicom ETIAS-a, provjerava je li potrebno brisanje upozorenja o vraćanju u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1860 te unošenje upozorenja u vezi s odbijanjem ulaska i boravka u skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1861.”;

| (c) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Središnji sustav ETIAS-a dodaje u dosje zahtjeva upućivanje na svaki pogodak dobiven u skladu sa stavkom 1. To upućivanje vidljivo je i dostupno samo središnjoj jedinici ETIAS-a i uredu SIRENE koji se obavješćuju u skladu sa stavkom 3., osim ako su ovom Uredbom predviđena druga ograničenja.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Središnji sustav ETIAS-a dodaje u dosje zahtjeva upućivanje na svaki pogodak dobiven u skladu sa stavkom 1. To upućivanje vidljivo je i dostupno samo središnjoj jedinici ETIAS-a i uredu SIRENE koji se obavješćuju u skladu sa stavkom 3., osim ako su ovom Uredbom predviđena druga ograničenja.”;

| 12. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 25.a
  Uporaba drugih informacijskih sustava EU-a za ručnu obradu zahtjevâ u nacionalnim jedinicama ETIAS-a

  1.   Ne dovodeći u pitanje članak 13. stavak 1., propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a ima izravan pristup drugim informacijskim sustavima EU-a te može ostvarivati uvid u njih, u formatu samo za čitanje, radi razmatranja zahtjeva za odobrenje putovanja i donošenje odluka u vezi s tim zahtjevima u skladu s člankom 26.. Nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u:






  (a) | podatke iz članaka 16., 17. i 18. Uredbe (EU) 2017/2226; |
| --- | --- | --- |

12.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 25.a

Uporaba drugih informacijskih sustava EU-a za ručnu obradu zahtjevâ u nacionalnim jedinicama ETIAS-a

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 13. stavak 1., propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a ima izravan pristup drugim informacijskim sustavima EU-a te može ostvarivati uvid u njih, u formatu samo za čitanje, radi razmatranja zahtjeva za odobrenje putovanja i donošenje odluka u vezi s tim zahtjevima u skladu s člankom 26.. Nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u:

(a)

podatke iz članaka 16., 17. i 18. Uredbe (EU) 2017/2226;

| (b) | podatke iz članaka od 9. do 14. Uredbe (EZ) br. 767/2008; |
| --- | --- |

(b)

podatke iz članaka od 9. do 14. Uredbe (EZ) br. 767/2008;

| (c) | podatke iz članka 20. Uredbe (EU) 2018/1861 koji su obrađeni za potrebe članaka 24., 25. i 26. te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

podatke iz članka 20. Uredbe (EU) 2018/1861 koji su obrađeni za potrebe članaka 24., 25. i 26. te uredbe;

| (d) | podatke iz članka 20. Uredbe (EU) 2018/1862 koji su obrađeni za potrebe članka 26. te članka 38. stavka 2. točaka (k) i (l) te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

podatke iz članka 20. Uredbe (EU) 2018/1862 koji su obrađeni za potrebe članka 26. te članka 38. stavka 2. točaka (k) i (l) te uredbe;

| (e) | podatke iz članka 4. Uredbe (EU) 2018/1860 koji su obrađeni za potrebe članka 3. te uredbe. |
| --- | --- |

(e)

podatke iz članka 4. Uredbe (EU) 2018/1860 koji su obrađeni za potrebe članka 3. te uredbe.

2.   Ako je pogodak rezultat provjere u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (n), propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a također ima izravan ili neizravan pristup, u skladu s nacionalnim pravom, relevantnim podacima iz nacionalne kaznene evidencije svoje države članice kako bi dobilo informacije o državljanima trećih zemalja, kako su definirani u Uredbi (EU) 2019/816, koji su osuđeni za kazneno djelo terorizma ili za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu ovoj Uredbi u svrhe navedene u stavku 1. ovog članka”;

| 13. | članak 26. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | procjenjuje rizik za sigurnost ili rizik od nezakonitog useljavanja te odlučuje o tome hoće li izdati ili odbiti odobrenje putovanja ako se pogodak podudara s bilo kojom od provjera iz članka 20. stavka 2. točke (b) i točaka od (d) do (o).”; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

članak 26. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

procjenjuje rizik za sigurnost ili rizik od nezakonitog useljavanja te odlučuje o tome hoće li izdati ili odbiti odobrenje putovanja ako se pogodak podudara s bilo kojom od provjera iz članka 20. stavka 2. točke (b) i točaka od (d) do (o).”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:

  „3.a   Ako je automatiziranom obradom utvrđenom u članku 20. stavku 2. točki (o) dobiven pogodak, nacionalna jedinica ETIAS-a odgovorne države članice:






  (a) | odbija podnositeljev zahtjev za odobrenje putovanja ako je provjera u skladu s člankom 23. stavkom 2. trećim podstavkom dovela do brisanja upozorenja o vraćanju i unošenja upozorenja o odbijanju ulaska i boravka; |
| --- | --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„3.a   Ako je automatiziranom obradom utvrđenom u članku 20. stavku 2. točki (o) dobiven pogodak, nacionalna jedinica ETIAS-a odgovorne države članice:

(a)

odbija podnositeljev zahtjev za odobrenje putovanja ako je provjera u skladu s člankom 23. stavkom 2. trećim podstavkom dovela do brisanja upozorenja o vraćanju i unošenja upozorenja o odbijanju ulaska i boravka;

| (b) | procjenjuje rizik za sigurnost ili rizik od nezakonitog useljavanja te u svim ostalim slučajevima odlučuje o tome hoće li izdati ili odbiti odobrenje putovanja. |
| --- | --- |

(b)

procjenjuje rizik za sigurnost ili rizik od nezakonitog useljavanja te u svim ostalim slučajevima odlučuje o tome hoće li izdati ili odbiti odobrenje putovanja.

Nacionalna jedinica ETIAS-a države članice koja je unijela podatke savjetuje se sa svojim uredom SIRENE kako bi provjerila je li potrebno brisanje upozorenja o vraćanju u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1860 i unošenje upozorenja o odbijanju ulaska i boravka u skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1861.”;

| (c) | u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Ako je automatiziranom obradom utvrđenom u članku 20. stavku 2. točki (n) dobiven pogodak, ali nije dobiven pogodak u skladu s točkom (c) tog stavka, nacionalna jedinica ETIAS-a odgovorne države članice posebno uzima u obzir izostanak takvog pogotka u svojoj procjeni sigurnosnog rizika kako bi odlučila hoće li izdati ili odbiti odobrenje putovanja.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:

„Ako je automatiziranom obradom utvrđenom u članku 20. stavku 2. točki (n) dobiven pogodak, ali nije dobiven pogodak u skladu s točkom (c) tog stavka, nacionalna jedinica ETIAS-a odgovorne države članice posebno uzima u obzir izostanak takvog pogotka u svojoj procjeni sigurnosnog rizika kako bi odlučila hoće li izdati ili odbiti odobrenje putovanja.”;

| 14. | u članku 28. stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Za potrebe ručne obrade u skladu s člankom 26. obrazloženo pozitivno ili negativno mišljenje vidljivo je samo nacionalnoj jedinici ETIAS-a države članice s kojom se provodi savjetovanje i nacionalnoj jedinici ETIAS-a odgovorne države članice.”; |
| --- | --- |

14.

u članku 28. stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:

„Za potrebe ručne obrade u skladu s člankom 26. obrazloženo pozitivno ili negativno mišljenje vidljivo je samo nacionalnoj jedinici ETIAS-a države članice s kojom se provodi savjetovanje i nacionalnoj jedinici ETIAS-a odgovorne države članice.”;

| 15. | u članku 37. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Podnositelji zahtjeva kojima je odbijeno odobrenje putovanja imaju pravo žalbe. Žalbeni postupci vode se u državi članici koja je donijela odluku o zahtjevu i u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Tijekom žalbenog postupka podnositelju žalbe pruža se pristup informacijama iz spisa zahtjeva u skladu s pravilima iz članka 56. ove Uredbe. Nacionalna jedinica ETIAS-a odgovorne države članice podnositeljima zahtjeva pruža informacije o žalbenom postupku. Informacije se pružaju na jednom od službenih jezika zemalja navedenih u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 539/2001 čiji je podnositelj zahtjeva državljanin.”; |
| --- | --- |

15.

u članku 37. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Podnositelji zahtjeva kojima je odbijeno odobrenje putovanja imaju pravo žalbe. Žalbeni postupci vode se u državi članici koja je donijela odluku o zahtjevu i u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Tijekom žalbenog postupka podnositelju žalbe pruža se pristup informacijama iz spisa zahtjeva u skladu s pravilima iz članka 56. ove Uredbe. Nacionalna jedinica ETIAS-a odgovorne države članice podnositeljima zahtjeva pruža informacije o žalbenom postupku. Informacije se pružaju na jednom od službenih jezika zemalja navedenih u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 539/2001 čiji je podnositelj zahtjeva državljanin.”;

| 16. | članak 41. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 2., ako je u SIS-u uneseno novo upozorenje u vezi s odbijanjem ulaska i boravka ili u vezi s putnom ispravom koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena, SIS o tome obavješćuje središnji sustav ETIAS-a. Središnji sustav ETIAS-a provjerava podudara li se to novo upozorenje s valjanim odobrenjem putovanja. Ako se podudara, središnji sustav ETIAS-a šalje dosje zahtjeva nacionalnoj jedinici ETIAS-a države članice koja je unijela upozorenje. Ako je uneseno novo upozorenje o odbijanju ulaska i boravka, nacionalna jedinica ETIAS-a ukida odobrenje putovanja. Ako je odobrenje putovanja povezano s putnom ispravom koja je u SIS-u ili Interpolovoj bazi SLTD prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena, nacionalna jedinica ETIAS-a ručno obrađuje dosje zahtjeva.”; |
| --- | --- |

16.

članak 41. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 2., ako je u SIS-u uneseno novo upozorenje u vezi s odbijanjem ulaska i boravka ili u vezi s putnom ispravom koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena, SIS o tome obavješćuje središnji sustav ETIAS-a. Središnji sustav ETIAS-a provjerava podudara li se to novo upozorenje s valjanim odobrenjem putovanja. Ako se podudara, središnji sustav ETIAS-a šalje dosje zahtjeva nacionalnoj jedinici ETIAS-a države članice koja je unijela upozorenje. Ako je uneseno novo upozorenje o odbijanju ulaska i boravka, nacionalna jedinica ETIAS-a ukida odobrenje putovanja. Ako je odobrenje putovanja povezano s putnom ispravom koja je u SIS-u ili Interpolovoj bazi SLTD prijavljena kao izgubljena, ukradena, protupravno korištena ili poništena, nacionalna jedinica ETIAS-a ručno obrađuje dosje zahtjeva.”;

| 17. | članak 46. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Ako nije tehnički moguće postaviti upit iz članka 45. stavka 1. zbog kvara bilo kojeg dijela informacijskog sustava ETIAS-a, prijevoznici se izuzimaju od obveze provjere posjedovanja valjanog odobrenja putovanja. Ako takav kvar otkrije agencija eu-LISA, središnja jedinica ETIAS-a o tome obavješćuje prijevoznike i države članice. Središnja jedinica ETIAS-a obavješćuje prijevoznike i države članice i kada se kvar otkloni.. Ako takav kvar otkriju prijevoznici, o tome mogu obavijestiti središnju jedinicu ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a bez odgode obavješćuje države članice o obavijesti prijevoznika.”; |
| --- | --- | --- |

17.

članak 46. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Ako nije tehnički moguće postaviti upit iz članka 45. stavka 1. zbog kvara bilo kojeg dijela informacijskog sustava ETIAS-a, prijevoznici se izuzimaju od obveze provjere posjedovanja valjanog odobrenja putovanja. Ako takav kvar otkrije agencija eu-LISA, središnja jedinica ETIAS-a o tome obavješćuje prijevoznike i države članice. Središnja jedinica ETIAS-a obavješćuje prijevoznike i države članice i kada se kvar otkloni.. Ako takav kvar otkriju prijevoznici, o tome mogu obavijestiti središnju jedinicu ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a bez odgode obavješćuje države članice o obavijesti prijevoznika.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Ako zbog drugih razloga koji nisu kvar bilo kojeg dijela informacijskog sustava ETIAS-a, prijevozniku nije tehnički moguće postaviti upit radi ostvarivanja uvida iz članka 45. stavka 1. tijekom duljeg razdoblja, on obavješćuje središnju jedinicu ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a bez odgode obavješćuje države članice o obavijesti tog prijevoznika.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ako zbog drugih razloga koji nisu kvar bilo kojeg dijela informacijskog sustava ETIAS-a, prijevozniku nije tehnički moguće postaviti upit radi ostvarivanja uvida iz članka 45. stavka 1. tijekom duljeg razdoblja, on obavješćuje središnju jedinicu ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a bez odgode obavješćuje države članice o obavijesti tog prijevoznika.”;

| (c) | dodaje se sljedeći stavak:

  „5.   Središnja jedinica ETIAS-a pruža operativnu potporu prijevoznicima u pogledu stavaka 1. i 3.. Središnja jedinica ETIAS-a uspostavlja standardne operativne postupke kojima se utvrđuje način na koji se takva potpora pruža. Komisija putem provedbenih akata donosi dodatna detaljna pravila u vezi s potporom koja se pruža i načinima njezina pružanja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 90. stavka 2.”; |
| --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći stavak:

„5.   Središnja jedinica ETIAS-a pruža operativnu potporu prijevoznicima u pogledu stavaka 1. i 3.. Središnja jedinica ETIAS-a uspostavlja standardne operativne postupke kojima se utvrđuje način na koji se takva potpora pruža. Komisija putem provedbenih akata donosi dodatna detaljna pravila u vezi s potporom koja se pruža i načinima njezina pružanja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 90. stavka 2.”;

| 18. | u članku 47. stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | ima li osoba valjano odobrenje putovanja, uključujući odgovara li status osobe statusu iz članka 21. stavka 1. točke (c), a u slučaju odobrenja putovanja s ograničenom područnom valjanošću koje je izdano na temelju članka 44., navode se država članica ili države članice u kojima je to odobrenje putovanja valjano;”; |
| --- | --- | --- |

18.

u članku 47. stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

ima li osoba valjano odobrenje putovanja, uključujući odgovara li status osobe statusu iz članka 21. stavka 1. točke (c), a u slučaju odobrenja putovanja s ograničenom područnom valjanošću koje je izdano na temelju članka 44., navode se država članica ili države članice u kojima je to odobrenje putovanja valjano;”;

| 19. | u članku 64. dodaje se sljedeći stavak:

  „7.   Pravom pristupa osobnim podacima na temelju ovog članka ne dovode se u pitanje članak 53. Uredbe (EU) 2018/1861 i članak 67. Uredbe (EU) 2018/1862.”; |
| --- | --- |

19.

u članku 64. dodaje se sljedeći stavak:

„7.   Pravom pristupa osobnim podacima na temelju ovog članka ne dovode se u pitanje članak 53. Uredbe (EU) 2018/1861 i članak 67. Uredbe (EU) 2018/1862.”;

| 20. | u članku 73. stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Agencija eu-LISA razvija i provodi središnji sustav ETIAS-a, uključujući ETIAS-ov popis za praćenje, nacionalna jedinstvena sučelja, komunikacijsku infrastrukturu i sigurni komunikacijski kanal između središnjeg sustava ETIAS-a i središnjeg sustava EES-a što je prije moguće nakon stupanja na snagu ove Uredbe i nakon što Komisija donese:






  (a) | mjere predviđene u članku 6. stavku 4., članku 16. stavku 10., članku 17. stavku 9., članku 31., članku 35. stavku 7., članku 45. stavku 2., članku 54. stavku 2., članku 74. stavku 5., članku 84. stavku 2. i članku 92. stavku 8.; i |
| --- | --- | --- |

20.

u članku 73. stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Agencija eu-LISA razvija i provodi središnji sustav ETIAS-a, uključujući ETIAS-ov popis za praćenje, nacionalna jedinstvena sučelja, komunikacijsku infrastrukturu i sigurni komunikacijski kanal između središnjeg sustava ETIAS-a i središnjeg sustava EES-a što je prije moguće nakon stupanja na snagu ove Uredbe i nakon što Komisija donese:

(a)

mjere predviđene u članku 6. stavku 4., članku 16. stavku 10., članku 17. stavku 9., članku 31., članku 35. stavku 7., članku 45. stavku 2., članku 54. stavku 2., članku 74. stavku 5., članku 84. stavku 2. i članku 92. stavku 8.; i

| (b) | mjere donesene u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 90. stavka 2., potrebne za razvoj i tehničku provedbu središnjeg sustava ETIAS-a, nacionalnih jedinstvenih sučelja, komunikacijske infrastrukture, sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava ETIAS-a i središnjeg sustava EES-a i portala za prijevoznike, a posebno provedbene akte za:






  i. | pristup podacima u skladu s člancima od 22. do 29. i člancima od 33. do 53.; |
| --- | --- | --- |

(b)

mjere donesene u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 90. stavka 2., potrebne za razvoj i tehničku provedbu središnjeg sustava ETIAS-a, nacionalnih jedinstvenih sučelja, komunikacijske infrastrukture, sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava ETIAS-a i središnjeg sustava EES-a i portala za prijevoznike, a posebno provedbene akte za:

i.

pristup podacima u skladu s člancima od 22. do 29. i člancima od 33. do 53.;

| ii. | izmjenu, brisanje i prijevremeno brisanje podataka u skladu s člankom 55.; |
| --- | --- |

ii.

izmjenu, brisanje i prijevremeno brisanje podataka u skladu s člankom 55.;

| iii. | vođenje evidencije i pristup evidenciji u skladu s člancima 45. i 69.; |
| --- | --- |

iii.

vođenje evidencije i pristup evidenciji u skladu s člancima 45. i 69.;

| iv. | zahtjeve u vezi s učinkovitosti; |
| --- | --- |

iv.

zahtjeve u vezi s učinkovitosti;

| v. | specifikacije za tehnička rješenja za povezivanje središnjih pristupnih točaka u skladu s člancima 51., 52. i 53.”; |
| --- | --- |

v.

specifikacije za tehnička rješenja za povezivanje središnjih pristupnih točaka u skladu s člancima 51., 52. i 53.”;

| 21. | članak 88. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | na snagu su stupile potrebne izmjene pravnih akata o uspostavi drugih informacijskih sustava EU-as kojima se treba uspostaviti interoperabilnost s informacijskim sustavom ETIAS u smislu članka 11. ove Uredbe, uz iznimku preinačene Uredbe (EU) br. 603/2013;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

21.

članak 88. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

na snagu su stupile potrebne izmjene pravnih akata o uspostavi drugih informacijskih sustava EU-as kojima se treba uspostaviti interoperabilnost s informacijskim sustavom ETIAS u smislu članka 11. ove Uredbe, uz iznimku preinačene Uredbe (EU) br. 603/2013;”;

| ii. | točka (d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | donesene su mjere iz članka 11. stavaka 9. i 10., članka 15. stavka 5., članka 17. stavaka 3., 5. i 6., članka 18. stavka 4., članka 27. stavaka 3. i 5., članka 33. stavaka 2. i 3., članka 36. stavka 3., članka 38. stavka 3., članka 39. stavka 2., članka 45. stavka 3., članka 46. stavka 4., članka 48. stavka 4., članka 59. stavka 4., članka 73. stavka 3. točke (b), članka 83. stavaka 1., 3. i 4. i članka 85. stavka 3.;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

donesene su mjere iz članka 11. stavaka 9. i 10., članka 15. stavka 5., članka 17. stavaka 3., 5. i 6., članka 18. stavka 4., članka 27. stavaka 3. i 5., članka 33. stavaka 2. i 3., članka 36. stavka 3., članka 38. stavka 3., članka 39. stavka 2., članka 45. stavka 3., članka 46. stavka 4., članka 48. stavka 4., članka 59. stavka 4., članka 73. stavka 3. točke (b), članka 83. stavaka 1., 3. i 4. i članka 85. stavka 3.;”;

| (b) | dodaju se sljedeći stavci:

  „6.   Interoperabilnost s ECRIS-TCN-om, kako je navedena u članku 11., počinje kada CIR počne s radom. ETIAS počinje s radom neovisno o tome je li uspostavljena interoperabilnost s ECRIS-TCN-om.


  7.   ETIAS počinje s radom neovisno o tome je li moguće postavljati upite bazama Interpola iz članka 12.”; |
| --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeći stavci:

„6.   Interoperabilnost s ECRIS-TCN-om, kako je navedena u članku 11., počinje kada CIR počne s radom. ETIAS počinje s radom neovisno o tome je li uspostavljena interoperabilnost s ECRIS-TCN-om.

7.   ETIAS počinje s radom neovisno o tome je li moguće postavljati upite bazama Interpola iz članka 12.”;

| 22. | članak 89. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 4., članka 11. stavka 9., članka 17. stavaka 3., 5. i 6., članka 18. stavka 4., članka 27. stavka 3., članka 31., članka 33. stavka 2., članka 36. stavka 4., članka 39. stavka 2., članka 54. stavka 2., članka 83. stavaka 1. i 3. i članka 85. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 9. listopada 2018. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.”; |
| --- | --- | --- |

22.

članak 89. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 4., članka 11. stavka 9., članka 17. stavaka 3., 5. i 6., članka 18. stavka 4., članka 27. stavka 3., članka 31., članka 33. stavka 2., članka 36. stavka 4., članka 39. stavka 2., članka 54. stavka 2., članka 83. stavaka 1. i 3. i članka 85. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 9. listopada 2018. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 4., članka 11. stavka 9., članka 17. stavka 3., 5. i 6., članka 18. stavka 4., članka 27. stavka 3., članka 31., članka 33. stavka 2., članka 36. stavka 4., članka 39. stavka 2., članka 54. stavka 2., članka 83. stavaka 1. i 3. i članka 85. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 4., članka 11. stavka 9., članka 17. stavka 3., 5. i 6., članka 18. stavka 4., članka 27. stavka 3., članka 31., članka 33. stavka 2., članka 36. stavka 4., članka 39. stavka 2., članka 54. stavka 2., članka 83. stavaka 1. i 3. i članka 85. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.”;

| (c) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 4., članka 11. stavka 9., članka 17. stavka 3., stavka 5. ili stavka 6., članka 18. stavka 4., članka 27. stavka 3., članka 31., članka 33. stavka 2., članka 36. stavka 4., članka 39. stavka 2., članka 54. stavka 2., članka 83. stavka 1. ili stavka 3. ili članka 85. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 4., članka 11. stavka 9., članka 17. stavka 3., stavka 5. ili stavka 6., članka 18. stavka 4., članka 27. stavka 3., članka 31., članka 33. stavka 2., članka 36. stavka 4., članka 39. stavka 2., članka 54. stavka 2., članka 83. stavka 1. ili stavka 3. ili članka 85. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

| 23. | u članku 90. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Komisiji pomaže odbor osnovan člankom 68. Uredbe (EU) 2017/2226. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.”; |
| --- | --- |

23.

u članku 90. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Komisiji pomaže odbor osnovan člankom 68. Uredbe (EU) 2017/2226. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.”;

| 24. | u članku 92. umeće se sljedeći stavak:

  „5.a   Godinu dana nakon isteka prijelaznog razdoblja iz članka 83. stavka 1. i svake četiri godine nakon toga Komisija provodi evaluaciju postavljanja upita sustavu ECRIS-TCN preko središnjeg sustava ETIAS-a. Komisija prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću te evaluacije zajedno s mišljenjem Savjetodavnog odbora ETIAS-a za temeljna prava i svim potrebnim preporukama.
  Kako bi se procijenilo u kojoj je mjeri postavljanje upita sustavu ECRIS-TCN putem središnjeg sustava ETIAS-a doprinijelo ostvarenju cilja ETIAS-a, evaluacijom iz prvog podstavka obuhvaćaju se sljedeće točke:






  (a) | usporedba broja istodobnih pogodaka, za isti zahtjev, u sustavu ECRIS-TCN koji se odnose na osuđujuće presude za kaznena djela terorizma navedene u Prilogu ovoj Uredbi i u SIS-u u pogledu upozorenja o odbijanju ulaska i boravka; |
| --- | --- | --- |

24.

u članku 92. umeće se sljedeći stavak:

„5.a   Godinu dana nakon isteka prijelaznog razdoblja iz članka 83. stavka 1. i svake četiri godine nakon toga Komisija provodi evaluaciju postavljanja upita sustavu ECRIS-TCN preko središnjeg sustava ETIAS-a. Komisija prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću te evaluacije zajedno s mišljenjem Savjetodavnog odbora ETIAS-a za temeljna prava i svim potrebnim preporukama.

Kako bi se procijenilo u kojoj je mjeri postavljanje upita sustavu ECRIS-TCN putem središnjeg sustava ETIAS-a doprinijelo ostvarenju cilja ETIAS-a, evaluacijom iz prvog podstavka obuhvaćaju se sljedeće točke:

(a)

usporedba broja istodobnih pogodaka, za isti zahtjev, u sustavu ECRIS-TCN koji se odnose na osuđujuće presude za kaznena djela terorizma navedene u Prilogu ovoj Uredbi i u SIS-u u pogledu upozorenja o odbijanju ulaska i boravka;

| (b) | usporedba broja istodobnih pogodaka, za isti zahtjev, u sustavu ECRIS-TCN koji se odnose na sva druga teška kaznena djela navedena u Prilogu ovoj Uredbi i u SIS-u u pogledu upozorenja o odbijanju ulaska i boravka; |
| --- | --- |

(b)

usporedba broja istodobnih pogodaka, za isti zahtjev, u sustavu ECRIS-TCN koji se odnose na sva druga teška kaznena djela navedena u Prilogu ovoj Uredbi i u SIS-u u pogledu upozorenja o odbijanju ulaska i boravka;

| (c) | za zahtjeve u kojima je u sustavu ECRIS-TCN zabilježen jedini pogodak, usporedba broja odbijenih odobrenja putovanja s ukupnim brojem pogodaka dobivenih slanjem upita sustavu ECRIS-TCN. |
| --- | --- |

(c)

za zahtjeve u kojima je u sustavu ECRIS-TCN zabilježen jedini pogodak, usporedba broja odbijenih odobrenja putovanja s ukupnim brojem pogodaka dobivenih slanjem upita sustavu ECRIS-TCN.

Savjetodavni odbor ETIAS-a za temeljna prava daje mišljenja o evaluacijama iz ovog stavka.

Evaluacijama se, prema potrebi, mogu priložiti zakonodavni prijedlozi.”;

| 25. | u članku 96. iza drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

  „Članak 11.b primjenjuje se od 3. kolovoza 2021.”. |
| --- | --- |

25.

u članku 96. iza drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

„Članak 11.b primjenjuje se od 3. kolovoza 2021.”.

POGLAVLJE II.

IZMJENE DRUGIH INSTRUMENATA UNIJE

Članak 2.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 767/2008

Uredba (EZ) br. 767/2008 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Pristup VIS-u radi ostvarivanja uvida u podatke ograničen je isključivo na propisno ovlašteno osoblje:






  (a) | nacionalnih tijela svake države članice i tijela Unije koja su nadležna za namjene iz članaka od 15. do 22., članaka od 22.g do 22.m i članka 45.e ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Pristup VIS-u radi ostvarivanja uvida u podatke ograničen je isključivo na propisno ovlašteno osoblje:

(a)

nacionalnih tijela svake države članice i tijela Unije koja su nadležna za namjene iz članaka od 15. do 22., članaka od 22.g do 22.m i članka 45.e ove Uredbe;

| (b) | središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a imenovanih u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) 2018/1240 za namjene iz članaka 18.c i 18.d ove Uredbe i za namjene iz Uredbe (EU) 2018/1240; i |
| --- | --- |

(b)

središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a imenovanih u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) 2018/1240 za namjene iz članaka 18.c i 18.d ove Uredbe i za namjene iz Uredbe (EU) 2018/1240; i

| (c) | nacionalnih tijela svake države članice i tijela Unije koja su nadležna za namjene iz članaka 20. i 21. Uredbe (EU) 2019/817. |
| --- | --- |

(c)

nacionalnih tijela svake države članice i tijela Unije koja su nadležna za namjene iz članaka 20. i 21. Uredbe (EU) 2019/817.

Takav je pristup ograničen u mjeri u kojoj su podaci potrebni za izvršenje zadataka tih tijela i tijela Unije u skladu s tim namjenama i proporcionalni ciljevima koje se nastoji postići.”;

| 2. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 18.b
  Interoperabilnost s ETIAS-om

  1.   Od datuma početka rada ETIAS-a, kako je utvrđeno u skladu s člankom 88. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1240, VIS se povezuje s ESP-om kako bi se omogućile automatizirane provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.


  2.   Automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1240 omogućuju se provjere predviđene člankom 20. te uredbe i naknadne provjere predviđene člancima 22. i 26. te uredbe.
  U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke i. Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za usporedbu podataka pohranjenih u ETIAS-u s podacima pohranjenima u VIS-a, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe, s pomoću podataka navedenih u tablici podudaranja utvrđenoj u Prilogu II. ovoj Uredbi.



  Članak 18.c
  Pristup središnje jedinice ETIAS-a podacima iz VIS-a

  1.   Radi obavljanja zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240, središnja jedinica ETIAS-a, ima pravo pristupati relevantnim podacima iz VIS-a i pretraživati te podatke u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe.


  2.   Ako središnja jedinica ETIAS-a provjerom u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) 2018/1240 potvrdi podudarnost između podataka zabilježenih u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u i podataka iz VIS-a ili ako nakon takve provjere postoji sumnja, primjenjuje se postupak iz članka 26. te uredbe.



  Članak 18.d
  Upotreba VIS-a za ručnu obradu zahtjevâ u nacionalnim jedinicama ETIAS-a

  1.   Nacionalne jedinice ETIAS-a, kako je navedeno u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) 2018/1240, ostvaruju uvid u VIS upotrebljavajući alfanumeričke podatke jednake onima koji se upotrebljavaju za automatske provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.


  2.   Nacionalne jedinice ETIAS-a imaju privremeni pristup u svrhu ostvarivanja uvida u VIS, u formatu samo za čitanje, radi razmatranja zahtjeva za odobrenje putovanja u skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1240. Nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u podatke iz članaka od 9. do 14. te uredbe.


  3.   Nakon što nacionalne jedinice ETIAS-a, kako je navedeno u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) 2018/1240, ostvare uvid u VIS, propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a bilježi samo rezultate uvida u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u.”; |
| --- | --- |

2.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 18.b

Interoperabilnost s ETIAS-om

1.   Od datuma početka rada ETIAS-a, kako je utvrđeno u skladu s člankom 88. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1240, VIS se povezuje s ESP-om kako bi se omogućile automatizirane provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.

2.   Automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1240 omogućuju se provjere predviđene člankom 20. te uredbe i naknadne provjere predviđene člancima 22. i 26. te uredbe.

U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke i. Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za usporedbu podataka pohranjenih u ETIAS-u s podacima pohranjenima u VIS-a, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe, s pomoću podataka navedenih u tablici podudaranja utvrđenoj u Prilogu II. ovoj Uredbi.

Članak 18.c

Pristup središnje jedinice ETIAS-a podacima iz VIS-a

1.   Radi obavljanja zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240, središnja jedinica ETIAS-a, ima pravo pristupati relevantnim podacima iz VIS-a i pretraživati te podatke u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe.

2.   Ako središnja jedinica ETIAS-a provjerom u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) 2018/1240 potvrdi podudarnost između podataka zabilježenih u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u i podataka iz VIS-a ili ako nakon takve provjere postoji sumnja, primjenjuje se postupak iz članka 26. te uredbe.

Članak 18.d

Upotreba VIS-a za ručnu obradu zahtjevâ u nacionalnim jedinicama ETIAS-a

1.   Nacionalne jedinice ETIAS-a, kako je navedeno u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) 2018/1240, ostvaruju uvid u VIS upotrebljavajući alfanumeričke podatke jednake onima koji se upotrebljavaju za automatske provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.

2.   Nacionalne jedinice ETIAS-a imaju privremeni pristup u svrhu ostvarivanja uvida u VIS, u formatu samo za čitanje, radi razmatranja zahtjeva za odobrenje putovanja u skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1240. Nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u podatke iz članaka od 9. do 14. te uredbe.

3.   Nakon što nacionalne jedinice ETIAS-a, kako je navedeno u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) 2018/1240, ostvare uvid u VIS, propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a bilježi samo rezultate uvida u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u.”;

| 3. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 34.a
  Vođenje evidencije u svrhu interoperabilnosti s ETIAS-om
  O svakom postupku obrade podataka provedenom unutar VIS-a i ETIAS-a u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1240 vodi se evidencija u skladu s člankom 34. ove Uredbe i člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240.”; |
| --- | --- |

3.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 34.a

Vođenje evidencije u svrhu interoperabilnosti s ETIAS-om

O svakom postupku obrade podataka provedenom unutar VIS-a i ETIAS-a u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1240 vodi se evidencija u skladu s člankom 34. ove Uredbe i člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240.”;

| 4. | prilog se označava kao Prilog I. i dodaje se sljedeći prilog:


  „PRILOG II.
  Korelacijska tablica






  Podaci iz članka 17. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240 koje šalje središnji sustav ETIAS-a | Podudarajući podaci iz VIS-a iz članka 9. stavka 4. ove Uredbe s kojima se uspoređuju podaci iz ETIAS-a |
| --- | --- | --- |
| prezime | prezimena (obiteljsko ime) |
| prezime pri rođenju | prezime pri rođenju (bivše obiteljsko ime ili imena); |
| ime (imena) | ime (imena) |
| datum rođenja | datum rođenja |
| mjesto rođenja | mjesto rođenja |
| zemlja rođenja | zemlja rođenja |
| spol | spol |
| trenutačno državljanstvo | trenutačno državljanstvo ili državljanstva i državljanstvo pri rođenju |
| druga državljanstva (ako ih ima) | sadašnje državljanstvo ili državljanstva i državljanstvo pri rođenju |
| vrsta putne isprave | vrsta putne isprave |
| broj putne isprave | broj putne isprave |
| zemlja koja je izdala putnu ispravu | zemlja koja je izdala putnu ispravu |

4.

prilog se označava kao Prilog I. i dodaje se sljedeći prilog:

„PRILOG II.

Korelacijska tablica

Podaci iz članka 17. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240 koje šalje središnji sustav ETIAS-a

Podudarajući podaci iz VIS-a iz članka 9. stavka 4. ove Uredbe s kojima se uspoređuju podaci iz ETIAS-a

prezime

prezimena (obiteljsko ime)

prezime pri rođenju

prezime pri rođenju (bivše obiteljsko ime ili imena);

ime (imena)

ime (imena)

datum rođenja

datum rođenja

mjesto rođenja

mjesto rođenja

zemlja rođenja

zemlja rođenja

spol

spol

trenutačno državljanstvo

trenutačno državljanstvo ili državljanstva i državljanstvo pri rođenju

druga državljanstva (ako ih ima)

sadašnje državljanstvo ili državljanstva i državljanstvo pri rođenju

vrsta putne isprave

vrsta putne isprave

broj putne isprave

broj putne isprave

zemlja koja je izdala putnu ispravu

zemlja koja je izdala putnu ispravu

Članak 3.

Izmjene Uredbe (EU) 2017/2226

Uredba (EU) 2017/2226 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 6. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(k) | potpora ciljevima europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (*8). |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 6. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(k)

potpora ciljevima europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (*8).

*8

(*8)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).”;"

*8

| 2. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 8.a
  Automatizirani postupak s ETIAS-om

  1.   Automatiziranim se postupkom, upotrebom sigurnog komunikacijskog kanala iz članka 6. stavka 2. točke (da) Uredbe (EU) 2018/1240, EES-u omogućuje izrada ili ažuriranje bilješke u EES-u o ulasku/izlasku ili bilješke o odbijanju ulaska državljanina treće zemlje koji je izuzet od obveze posjedovanja vize u skladu s člancima 14., 17. i 18. ove Uredbe.
  Ako se izradi bilješka o ulasku/izlasku ili bilješka o odbijanju ulaska za državljanina treće zemlje koji je izuzet od obveze posjedovanja vize, automatiziranim se postupkom iz prvog podstavka središnjem sustavu EES-a omogućuje sljedeće:






  (a) | postavljanje upita središnjem sustavu ETIAS-a o podacima navedenima u članku 47. stavku 2. Uredbe (EU) 2018/1240 i uvoženje tih podataka, kao i o broju zahtjeva i datumu isteka odobrenja putovanja u ETIAS-u; |
| --- | --- | --- |

2.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 8.a

Automatizirani postupak s ETIAS-om

1.   Automatiziranim se postupkom, upotrebom sigurnog komunikacijskog kanala iz članka 6. stavka 2. točke (da) Uredbe (EU) 2018/1240, EES-u omogućuje izrada ili ažuriranje bilješke u EES-u o ulasku/izlasku ili bilješke o odbijanju ulaska državljanina treće zemlje koji je izuzet od obveze posjedovanja vize u skladu s člancima 14., 17. i 18. ove Uredbe.

Ako se izradi bilješka o ulasku/izlasku ili bilješka o odbijanju ulaska za državljanina treće zemlje koji je izuzet od obveze posjedovanja vize, automatiziranim se postupkom iz prvog podstavka središnjem sustavu EES-a omogućuje sljedeće:

(a)

postavljanje upita središnjem sustavu ETIAS-a o podacima navedenima u članku 47. stavku 2. Uredbe (EU) 2018/1240 i uvoženje tih podataka, kao i o broju zahtjeva i datumu isteka odobrenja putovanja u ETIAS-u;

| (b) | ažuriranje bilješke o ulasku/izlasku u EES-u u skladu s člankom 17. stavkom 2. ove Uredbe; i |
| --- | --- |

(b)

ažuriranje bilješke o ulasku/izlasku u EES-u u skladu s člankom 17. stavkom 2. ove Uredbe; i

| (c) | ažuriranje bilješke o odbijanju ulaska u EES-u u skladu s člankom 18. stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

ažuriranje bilješke o odbijanju ulaska u EES-u u skladu s člankom 18. stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe.

2.   Automatiziranim se postupkom, upotrebom sigurnog komunikacijskog kanala iz članka 6. stavka 2. točke (da) Uredbe (EU) 2018/1240, EES-u omogućuje obrada upita primljenih od središnjeg sustava ETIAS-a i slanje odgovarajućih odgovora u skladu s člankom 11.c i člankom 41. stavkom 8. te uredbe. Središnji sustav EES-a prema potrebi bilježi činjenicu da se obavijest treba poslati središnjem sustavu ETIAS-a čim je izrađena bilješka o ulasku/izlasku kojom se navodi da je podnositelj zahtjeva koji je zahtijevao ukidanje odobrenja putovanja napustio državno područje države članice.

Članak 8.b

Interoperabilnost s ETIAS-om

1.   Od datuma početka rada ETIAS-a, kako je utvrđeno u skladu s člankom 88. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav EES-a povezuje se s ESP-om kako bi se omogućile automatizirane provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 24. Uredbe (EU) 2018/1240, automatiziranim provjerama u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe omogućuju se provjere predviđene člankom 20. te uredbe i naknadne provjere predviđene člancima 22. i 26. te uredbe.

U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točaka (g) i (h) Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za usporedbu podataka pohranjenih u ETIAS-u s podacima EES-a, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe, s pomoću podataka navedenih u korelacijskoj tablici u Prilogu III. ovoj Uredbi.

Provjerama iz članka 20. stavka 2. točaka (g) i (h) Uredbe (EU) 2018/1240 ne dovode se u pitanje posebna pravila predviđena člankom 24. stavkom 3. te uredbe.”;

| 3. | u članku 9. umeće se sljedeći stavak:

  „2.a   Propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a, imenovanih u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2018/1240, ima pristup EES-u radi ostvarivanja uvida u podatke EES-a u formatu samo za čitanje.”; |
| --- | --- |

3.

u članku 9. umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a, imenovanih u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2018/1240, ima pristup EES-u radi ostvarivanja uvida u podatke EES-a u formatu samo za čitanje.”;

| 4. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 13.a
  Rezervni postupci u slučaju da prijevoznici iz tehničkih razloga ne mogu pristupiti podacima

  1.   Ako tehnički nije moguće izvršiti provjeru iz članka 13. stavka 3. zbog kvara u bilo kojem dijelu EES-a, prijevoznici se izuzimaju od obveze provjere je li državljanin treće zemlje koji ima vizu za kratkotrajni boravak izdanu za jedan ulazak ili za dva ulaska već iskoristio broj ulazaka dopuštenih njihovom vizom. Ako takav kvar otkrije agencija eu-LISA, središnja jedinica ETIAS-a o tome obavješćuje prijevoznike i države članice. Središnja jedinica ETIAS-a obavješćuje prijevoznike i države članice i kada se kvar otkloni. Ako takav kvar otkriju prijevoznici, o tome mogu obavijestiti središnju jedinicu ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a bez odgode obavješćuje države članice o obavijesti prijevoznika.


  2.   Ako zbog drugih razloga koji nisu kvar bilo kojeg dijela EES-a tijekom duljeg razdoblja nije tehnički moguće da prijevoznik izvrši provjeru iz članka 13. stavka 3., on o tome obavješćuje središnju jedinicu ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a bez odgode obavješćuje države članice o obavijesti tog prijevoznika.


  3.   Komisija provedbenim aktima utvrđuje pojedinosti o rezervnim postupcima iz ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 68. stavka 2.


  4.   Središnja jedinica ETIAS-a pruža operativnu potporu prijevoznicima u pogledu stavaka 1. i 2.. Središnja jedinica ETIAS-a uspostavlja standardne operativne postupke u kojima se utvrđuje način na koji se takva potpora pruža. Komisija provedbenim aktima donosi dodatna detaljna pravila u vezi s potporom koja se pruža i načinima njezina pružanja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 68. stavka 2.”; |
| --- | --- |

4.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 13.a

Rezervni postupci u slučaju da prijevoznici iz tehničkih razloga ne mogu pristupiti podacima

1.   Ako tehnički nije moguće izvršiti provjeru iz članka 13. stavka 3. zbog kvara u bilo kojem dijelu EES-a, prijevoznici se izuzimaju od obveze provjere je li državljanin treće zemlje koji ima vizu za kratkotrajni boravak izdanu za jedan ulazak ili za dva ulaska već iskoristio broj ulazaka dopuštenih njihovom vizom. Ako takav kvar otkrije agencija eu-LISA, središnja jedinica ETIAS-a o tome obavješćuje prijevoznike i države članice. Središnja jedinica ETIAS-a obavješćuje prijevoznike i države članice i kada se kvar otkloni. Ako takav kvar otkriju prijevoznici, o tome mogu obavijestiti središnju jedinicu ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a bez odgode obavješćuje države članice o obavijesti prijevoznika.

2.   Ako zbog drugih razloga koji nisu kvar bilo kojeg dijela EES-a tijekom duljeg razdoblja nije tehnički moguće da prijevoznik izvrši provjeru iz članka 13. stavka 3., on o tome obavješćuje središnju jedinicu ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a bez odgode obavješćuje države članice o obavijesti tog prijevoznika.

3.   Komisija provedbenim aktima utvrđuje pojedinosti o rezervnim postupcima iz ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 68. stavka 2.

4.   Središnja jedinica ETIAS-a pruža operativnu potporu prijevoznicima u pogledu stavaka 1. i 2.. Središnja jedinica ETIAS-a uspostavlja standardne operativne postupke u kojima se utvrđuje način na koji se takva potpora pruža. Komisija provedbenim aktima donosi dodatna detaljna pravila u vezi s potporom koja se pruža i načinima njezina pružanja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 68. stavka 2.”;

| 5. | u članku 17. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Sljedeći se podaci također unose u bilješku o ulasku/izlasku:






  (a) | broj zahtjeva u ETIAS-u; |
| --- | --- | --- |

5.

u članku 17. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Sljedeći se podaci također unose u bilješku o ulasku/izlasku:

(a)

broj zahtjeva u ETIAS-u;

| (b) | datum isteka odobrenja putovanja u ETIAS-u; |
| --- | --- |

(b)

datum isteka odobrenja putovanja u ETIAS-u;

| (c) | ako odobrenje putovanja u ETIAS-u ima ograničenu područnu valjanost, državu članicu ili države članice za koje je valjano.”; |
| --- | --- |

(c)

ako odobrenje putovanja u ETIAS-u ima ograničenu područnu valjanost, državu članicu ili države članice za koje je valjano.”;

| 6. | u članku 18. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | za državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanja vize, alfanumeričke podatke koji se zahtijevaju u skladu s člankom 17. stavcima 1. i 2. ove Uredbe;”; |
| --- | --- | --- |

6.

u članku 18. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

za državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanja vize, alfanumeričke podatke koji se zahtijevaju u skladu s člankom 17. stavcima 1. i 2. ove Uredbe;”;

| 7. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 25.a
  Pristup središnje jedinice ETIAS-a podacima iz EES-a

  1.   Radi obavljanja zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240, središnja jedinica ETIAS-a, ima pravo pristupati podacima iz EES-a i pretraživati te podatke u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe.


  2.   Ako središnja jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) 2018/1240 provjerom potvrdi podudarnost između podataka zabilježenih u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u i podataka iz EES-a ili ako nakon takve provjere postoji sumnja, primjenjuje se postupak iz članka 26. te uredbe.



  Članak 25.b
  Upotreba EES-a za ručnu obradu zahtjevâ u nacionalnim jedinicama ETIAS-a

  1.   Nacionalne jedinice ETIAS-a, kako su navedene u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) 2018/1240, ostvaruju uvid u EES-u upotrebljavajući alfanumeričke podatke jednake onima koji se upotrebljavaju za automatske provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.


  2.   Nacionalne jedinice ETIAS-a imaju pristup EES-u te mogu ostvarivati uvid u njega, u formatu samo za čitanje, radi razmatranja zahtjeva za odobrenje putovanja u skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1240. Nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u podatke iz članaka od 16. do 18. ove Uredbe, ne dovodeći u pitanje članak 24. Uredbe (EU) 2018/1240.


  3.   Nakon što nacionalne jedinice ETIAS-a, kako je navedeno u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) 2018/1240, ostvare uvid u EES, propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a bilježi samo rezultate uvida u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u.”; |
| --- | --- |

7.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 25.a

Pristup središnje jedinice ETIAS-a podacima iz EES-a

1.   Radi obavljanja zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240, središnja jedinica ETIAS-a, ima pravo pristupati podacima iz EES-a i pretraživati te podatke u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe.

2.   Ako središnja jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) 2018/1240 provjerom potvrdi podudarnost između podataka zabilježenih u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u i podataka iz EES-a ili ako nakon takve provjere postoji sumnja, primjenjuje se postupak iz članka 26. te uredbe.

Članak 25.b

Upotreba EES-a za ručnu obradu zahtjevâ u nacionalnim jedinicama ETIAS-a

1.   Nacionalne jedinice ETIAS-a, kako su navedene u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) 2018/1240, ostvaruju uvid u EES-u upotrebljavajući alfanumeričke podatke jednake onima koji se upotrebljavaju za automatske provjere u skladu s člankom 20., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.

2.   Nacionalne jedinice ETIAS-a imaju pristup EES-u te mogu ostvarivati uvid u njega, u formatu samo za čitanje, radi razmatranja zahtjeva za odobrenje putovanja u skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1240. Nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ostvarivati uvid u podatke iz članaka od 16. do 18. ove Uredbe, ne dovodeći u pitanje članak 24. Uredbe (EU) 2018/1240.

3.   Nakon što nacionalne jedinice ETIAS-a, kako je navedeno u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) 2018/1240, ostvare uvid u EES, propisno ovlašteno osoblje nacionalnih jedinica ETIAS-a bilježi samo rezultate uvida u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u.”;

| 8. | članak 28. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 28.
  Čuvanje podataka preuzetih iz EES-a
  Podaci preuzeti iz EES-a u skladu s člancima 24., 25., 26. i 27. mogu se čuvati u nacionalnim datotekama, a podaci preuzeti iz EES-a u skladu s člancima 25.a i 25.b mogu se čuvati u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u, samo kada je to potrebno u pojedinačnom slučaju, u skladu sa svrhom za koju su preuzeti i u skladu s relevantnim pravom Unije, posebno onom o zaštiti podataka, i ne dulje no što je izričito potrebno u tom pojedinačnom slučaju.”; |
| --- | --- |

8.

članak 28. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 28.

Čuvanje podataka preuzetih iz EES-a

Podaci preuzeti iz EES-a u skladu s člancima 24., 25., 26. i 27. mogu se čuvati u nacionalnim datotekama, a podaci preuzeti iz EES-a u skladu s člancima 25.a i 25.b mogu se čuvati u dosjeima zahtjeva u ETIAS-u, samo kada je to potrebno u pojedinačnom slučaju, u skladu sa svrhom za koju su preuzeti i u skladu s relevantnim pravom Unije, posebno onom o zaštiti podataka, i ne dulje no što je izričito potrebno u tom pojedinačnom slučaju.”;

| 9. | u članku 46. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „O svakom postupku obrade podataka provedenom unutar EES-a i ETIAS-a u skladu s člancima 8.a, 8.b i 25.a ove Uredbe vodi se evidencija u skladu s ovim člankom i člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240.”; |
| --- | --- |

9.

u članku 46. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„O svakom postupku obrade podataka provedenom unutar EES-a i ETIAS-a u skladu s člancima 8.a, 8.b i 25.a ove Uredbe vodi se evidencija u skladu s ovim člankom i člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240.”;

| 10. | dodaje se sljedeći prilog:


  „PRILOG III.
  Korelacijska tablica






  Podaci iz članka 17. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240 koje šalje središnji sustav ETIAS-a | Podudarajući podaci EES-a iz članka 17. stavka 1. točke (a) ove Uredbe s kojima se uspoređuju podaci iz ETIAS-a |
| --- | --- | --- |
| prezime | prezimena |
| prezime pri rođenju | prezimena |
| ime (imena) | ime ili imena (osobna imena) |
| ostala imena (pseudonimi, umjetnička imena, nadimci) | ime ili imena (osobna imena) |
| datum rođenja | datum rođenja |
| spol | spol |
| trenutačno državljanstvo | državljanstvo ili državljanstva |
| druga državljanstva (ako ih ima) | državljanstvo ili državljanstva |
| vrsta putne isprave | vrsta putne isprave |
| broj putne isprave | broj putne isprave |
| zemlja koja je izdala putnu ispravu | troslovna oznaka zemlje koja je izdala putnu ispravu |

10.

dodaje se sljedeći prilog:

„PRILOG III.

Korelacijska tablica

Podaci iz članka 17. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240 koje šalje središnji sustav ETIAS-a

Podudarajući podaci EES-a iz članka 17. stavka 1. točke (a) ove Uredbe s kojima se uspoređuju podaci iz ETIAS-a

prezime

prezimena

prezime pri rođenju

prezimena

ime (imena)

ime ili imena (osobna imena)

ostala imena (pseudonimi, umjetnička imena, nadimci)

ime ili imena (osobna imena)

datum rođenja

datum rođenja

spol

spol

trenutačno državljanstvo

državljanstvo ili državljanstva

druga državljanstva (ako ih ima)

državljanstvo ili državljanstva

vrsta putne isprave

vrsta putne isprave

broj putne isprave

broj putne isprave

zemlja koja je izdala putnu ispravu

troslovna oznaka zemlje koja je izdala putnu ispravu

Članak 4.

Izmjena Uredbe (EU) 2018/1860

U Uredbi (EU) 2018/1860 članak 19. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 19.

Primjenjivost Uredbe (EU) 2018/1861

Ako ovom Uredbom nije drukčije utvrđeno, odredbe o unosu, obradi i ažuriranju upozorenjâ, o odgovornostima država članica i agencije eu-LISA, uvjetima za pristup upozorenjima i roku za njihovo preispitivanje, obrađivanju podataka, zaštiti podataka, odgovornosti i praćenju te statističkim podacima, kako su utvrđene u člancima od 6. do 19., članku 20. stavcima 3. i 4., člancima 21., 23., 32. i 33., članku 34. stavku 5., člancima 36.a, 36.b i 36.c te od 38. do 60. Uredbe (EU) 2018/1861, primjenjuju se na podatke koji se unose u SIS i u njemu obrađuju u skladu s ovom Uredbom.”.

Članak 5.

Izmjene Uredbe (EU) 2018/1861

Uredba (EU) 2018/1861 mijenja se kako slijedi:

| 1. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 18.b
  Vođenje evidencije u svrhu interoperabilnosti s ETIAS-om
  O svakoj operaciji obrade podataka provedenoj unutar SIS-a i ETIAS-a u skladu s člancima 36.a i 36.b ove Uredbe vodi se evidencija u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (*9).


  (*9)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

1.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 18.b

Vođenje evidencije u svrhu interoperabilnosti s ETIAS-om

O svakoj operaciji obrade podataka provedenoj unutar SIS-a i ETIAS-a u skladu s člancima 36.a i 36.b ove Uredbe vodi se evidencija u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 69. Uredbe (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (*9).

(*9)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).”;"

*9

| 2. | u članku 34. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(h) | ručne obrade zahtjeva u ETIAS-u koju obavlja nacionalna jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2018/1240.”; |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 34. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(h)

ručne obrade zahtjeva u ETIAS-u koju obavlja nacionalna jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2018/1240.”;

| 3. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 36.b
  Pristup središnje jedinice ETIAS-a podacima u SIS-u

  1.   Radi obavljanja zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240, središnja jedinica ETIAS-a, osnovana unutar Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 7. te uredbe, ima pravo pristupati relevantnim podacima u VIS-u i pretraživati te podatke u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe. Odredbe iz članka 36. stavaka od 4. do 8. te uredbe primjenjuju se na taj pristup i pretraživanje.


  2.   Ne dovodeći u pitanje članak 24. Uredbe (EU) 2018/1240, ako središnja jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 22. te uredbe provjerom potvrdi podudarnost između podataka zabilježenih u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u i upozorenja u SIS-u ili ako nakon takve provjere postoji sumnja, primjenjuje se postupak iz članka 26. te uredbe.



  Članak 36.c
  Interoperabilnost s ETIAS-om

  1.   Od datuma početka rada ETIAS-a, kako je utvrđeno u skladu s člankom 88. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1240, središnji SIS povezuje se s ESP-om kako bi se omogućile automatizirane provjere u skladu s člancima 20. i 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe i naknadne provjere predviđene člancima 22. i 26. te uredbe.


  2.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke (c) i točke (m) podtočke ii. i točke (o), Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za usporedbu podataka iz članka 11. stavka 4. te uredbe s podacima iz SIS-a, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe.


  3.   U svrhu provođenja provjera iz članka 24. stavka 6. točke (c) podtočke ii. i članka 54. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za redovitu provjeru je li izbrisano upozorenje o zabrani ulaska i boravka uneseno u SIS-u koje je dovelo do odbijanja, poništenja ili ukidanja odobrenja putovanja.


  4.   U skladu s člankom 41. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1240, ako je u SIS uneseno novo upozorenje o zabrani ulaska i boravka, središnji SIS iz članka 20. stavka 2. točaka od (a) do (d), od (f) do (i) i od (s) do (v) ove Uredbe prenosi središnjem sustavu ETIAS-a s pomoću ESP-a kako bi se provjerilo podudara li se to novo upozorenje s valjanim odobrenjem putovanja.”. |
| --- | --- |

3.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 36.b

Pristup središnje jedinice ETIAS-a podacima u SIS-u

1.   Radi obavljanja zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240, središnja jedinica ETIAS-a, osnovana unutar Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 7. te uredbe, ima pravo pristupati relevantnim podacima u VIS-u i pretraživati te podatke u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe. Odredbe iz članka 36. stavaka od 4. do 8. te uredbe primjenjuju se na taj pristup i pretraživanje.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 24. Uredbe (EU) 2018/1240, ako središnja jedinica ETIAS-a u skladu s člankom 22. te uredbe provjerom potvrdi podudarnost između podataka zabilježenih u dosjeu zahtjeva u ETIAS-u i upozorenja u SIS-u ili ako nakon takve provjere postoji sumnja, primjenjuje se postupak iz članka 26. te uredbe.

Članak 36.c

Interoperabilnost s ETIAS-om

1.   Od datuma početka rada ETIAS-a, kako je utvrđeno u skladu s člankom 88. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1240, središnji SIS povezuje se s ESP-om kako bi se omogućile automatizirane provjere u skladu s člancima 20. i 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) te uredbe i naknadne provjere predviđene člancima 22. i 26. te uredbe.

2.   U svrhu provođenja provjera iz članka 20. stavka 2. točke (c) i točke (m) podtočke ii. i točke (o), Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za usporedbu podataka iz članka 11. stavka 4. te uredbe s podacima iz SIS-a, u skladu s člankom 11. stavkom 8. te uredbe.

3.   U svrhu provođenja provjera iz članka 24. stavka 6. točke (c) podtočke ii. i članka 54. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2018/1240, središnji sustav ETIAS-a koristi se ESP-om za redovitu provjeru je li izbrisano upozorenje o zabrani ulaska i boravka uneseno u SIS-u koje je dovelo do odbijanja, poništenja ili ukidanja odobrenja putovanja.

4.   U skladu s člankom 41. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1240, ako je u SIS uneseno novo upozorenje o zabrani ulaska i boravka, središnji SIS iz članka 20. stavka 2. točaka od (a) do (d), od (f) do (i) i od (s) do (v) ove Uredbe prenosi središnjem sustavu ETIAS-a s pomoću ESP-a kako bi se provjerilo podudara li se to novo upozorenje s valjanim odobrenjem putovanja.”.

Članak 6.

Izmjena Uredbe (EU) 2019/817

U članku 72. Uredbe (EU) 2019/817 umeće se sljedeći stavak:

„1.b   Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, ESP počinje s radom, za potrebe automatiziranih provjera u skladu s člancima 20. i 23., člankom 24. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii., člankom 41. i člankom 54. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1240 tek nakon što se ispune uvjeti utvrđeni u članku 88. te uredbe.”.

POGLAVLJE III.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

A. LOGAR

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 28. lipnja 2021.

1

(2)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (vidjeti stranicu 1. ovoga Službenog lista).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1151 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (vidjeti stranicu 7. ovoga Službenog lista).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni informacija među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak, vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).

5

(6)  Uredba (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2017. o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011 (SL L 327, 9.12.2017., str. 20.).

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1860 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 312, 7.12.2018., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (SL L 312, 7.12.2018., str. 14).

8

(9)  Uredba (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza i izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (SL L 135, 22.5.2019., str. 27.).

9

(10)  Uredba (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (SL L 135, 22.5.2019., str. 85.).

10

(11)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

11

(12)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

12

(13)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

13

(14)  Odluka Vijeća 2010/365/EU od 29. lipnja 2010. o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (SL L 166, 1.7.2010., str. 17.).

14

(15)  Odluka Vijeća (EU) 2017/733 od 25. travnja 2017. o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Hrvatskoj, (SL L 108, 26.4.2017., str. 31.).

15

(16)  Odluka Vijeća (EU) 2017/1908 od 12. listopada 2017. o provedbi određenih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na vizni informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (SL L 269, 19.10.2017., str. 39.).

16

(17)  Odluka Vijeća (EU) 2018/934 od 25. lipnja 2018. o provedbi preostalih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (SL L 165, 2.7.2018., str. 37.).

17

(18)  Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (SL L 295, 21.11.2018., str. 99.).

18

(19)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljanju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

19

(20)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

20

(21)  
  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

21

(22)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

22

(23)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

23

(24)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

24

(25)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

25

(26)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

26

(27)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

27

---

| 14.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 249/38

---

UREDBA (EU) 2021/1153 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 7. srpnja 2021.

o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 172. i 194.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Kako bi se postigao pametan, održiv i uključiv rast, potaknulo otvaranje radnih mjesta te kako bi se poštovale dugoročne obveze u pogledu dekarbonizacije, Unija treba modernu, multimodalnu i učinkovitu infrastrukturu u svojem prometnom, energetskom i digitalnom sektoru za doprinos povezivanju i integraciji Unije te svih njezinih otoka i regija, uključujući njezine udaljene, periferne, planinske i slabo naseljene regije. Tim bi se vezama trebalo doprinijeti poboljšanju slobodnog kretanja osoba, robe, kapitala i usluga. Transeuropske mreže trebale bi pojednostavniti prekogranične veze, potaknuti veću ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te doprinijeti konkurentnijem i održivijem socijalnom tržišnom gospodarstvu i borbi protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se postigao pametan, održiv i uključiv rast, potaknulo otvaranje radnih mjesta te kako bi se poštovale dugoročne obveze u pogledu dekarbonizacije, Unija treba modernu, multimodalnu i učinkovitu infrastrukturu u svojem prometnom, energetskom i digitalnom sektoru za doprinos povezivanju i integraciji Unije te svih njezinih otoka i regija, uključujući njezine udaljene, periferne, planinske i slabo naseljene regije. Tim bi se vezama trebalo doprinijeti poboljšanju slobodnog kretanja osoba, robe, kapitala i usluga. Transeuropske mreže trebale bi pojednostavniti prekogranične veze, potaknuti veću ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te doprinijeti konkurentnijem i održivijem socijalnom tržišnom gospodarstvu i borbi protiv klimatskih promjena.

| (2) | Cilj je Instrumenta za povezivanje Europe („CEF”) ubrzavanje ulaganja u području transeuropskih mreža i osiguravanje financijskih sredstava, kako iz javnog tako i iz privatnog sektora, služeći se financijskom polugom, uz istodobno povećanje pravne sigurnosti i poštovanje načela tehnološke neutralnosti. CEF bi trebao omogućiti potpuno iskorištavanje sinergija između prometnog, energetskog i digitalnog sektora i time povećati djelotvornost djelovanja Unije te omogućiti smanjivanje troškova provedbe na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

(2)

Cilj je Instrumenta za povezivanje Europe („CEF”) ubrzavanje ulaganja u području transeuropskih mreža i osiguravanje financijskih sredstava, kako iz javnog tako i iz privatnog sektora, služeći se financijskom polugom, uz istodobno povećanje pravne sigurnosti i poštovanje načela tehnološke neutralnosti. CEF bi trebao omogućiti potpuno iskorištavanje sinergija između prometnog, energetskog i digitalnog sektora i time povećati djelotvornost djelovanja Unije te omogućiti smanjivanje troškova provedbe na najmanju moguću mjeru.

| (3) | CEF bi također trebao doprinijeti djelovanju Unije u borbi protiv klimatskih promjena i poduprijeti ekološki i društveno održive projekte, među ostalim, prema potrebi, djelovanja za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima. Konkretno, trebalo bi pojačati doprinos CEF-a postizanju ciljeva iz Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (4) („Pariški sporazum”), kao i klimatskih i energetskih ciljeva za 2030. te dugoročnog cilja dekarbonizacije. |
| --- | --- |

(3)

CEF bi također trebao doprinijeti djelovanju Unije u borbi protiv klimatskih promjena i poduprijeti ekološki i društveno održive projekte, među ostalim, prema potrebi, djelovanja za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima. Konkretno, trebalo bi pojačati doprinos CEF-a postizanju ciljeva iz Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (4) („Pariški sporazum”), kao i klimatskih i energetskih ciljeva za 2030. te dugoročnog cilja dekarbonizacije.

| (4) | CEF-om bi se trebala zajamčiti visoka razina transparentnosti i osigurati javno savjetovanje u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(4)

CEF-om bi se trebala zajamčiti visoka razina transparentnosti i osigurati javno savjetovanje u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom.

| (5) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovom se Uredbom namjerava doprinijeti uključivanju djelovanjâ u području klime i ostvarivanju općeg cilja od najmanje 30 % proračunskih rashoda Unije za podupiranje klimatskih ciljeva. Osim toga, ovom bi se Uredbom trebalo doprinijeti ambiciji da se u 2024. osigura 7,5 % godišnje potrošnje u okviru višegodišnjeg financijskog okvira („VFO”) za razdoblje 2021. – 2027. za ciljeve u području bioraznolikosti, a u 2026. i 2027. osigura 10 % godišnje potrošnje u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. za ciljeve bioraznolikosti, imajući pritom u vidu postojeća preklapanja između ciljeva u područjima klime i bioraznolikosti. CEF bi svojim djelovanjima trebao doprinijeti ciljevima u području klime s 60 % svoje ukupne financijske omotnice, među ostalim na temelju sljedećih koeficijenata: i. 100 % za rashode koji se odnose na željezničku infrastrukturu, infrastrukturu za napajanje, alternativna i održiva goriva, čisti gradski prijevoz, prijenos električne energije, skladištenje električne energije, pametne mreže, transport CO2 i obnovljivu energiju; ii. 40 % za unutarnje plovne putove i multimodalni prijevoz te infrastrukturu za plin, pod uvjetom da omogućuje povećanje upotrebe obnovljivog vodika ili biometana. Detaljni koeficijenti praćenja rashoda za klimu koji se primjenjuju trebali bi, ako je to primjenjivo, biti usklađeni s koeficijentima utvrđenima u Prilogu I. Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Relevantna će se djelovanja utvrditi tijekom pripreme i provedbe CEF-a te će se ponovno procijeniti u kontekstu relevantnih postupaka evaluacije i preispitivanja. Kako bi se spriječila osjetljivost infrastrukture na moguće dugoročne učinke klimatskih promjena i kako bi se osiguralo da su troškovi emisija stakleničkih plinova nastalih u projektu uključeni u ekonomsku evaluaciju projekta, projekti obuhvaćeni potporom CEF-a trebali bi biti predmet provjere otpornosti na klimatske promjene, ako je relevantno, u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala sastaviti dosljedno sa smjernicama koje su sastavljene za druge programe Unije. |
| --- | --- |

(5)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovom se Uredbom namjerava doprinijeti uključivanju djelovanjâ u području klime i ostvarivanju općeg cilja od najmanje 30 % proračunskih rashoda Unije za podupiranje klimatskih ciljeva. Osim toga, ovom bi se Uredbom trebalo doprinijeti ambiciji da se u 2024. osigura 7,5 % godišnje potrošnje u okviru višegodišnjeg financijskog okvira („VFO”) za razdoblje 2021. – 2027. za ciljeve u području bioraznolikosti, a u 2026. i 2027. osigura 10 % godišnje potrošnje u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. za ciljeve bioraznolikosti, imajući pritom u vidu postojeća preklapanja između ciljeva u područjima klime i bioraznolikosti. CEF bi svojim djelovanjima trebao doprinijeti ciljevima u području klime s 60 % svoje ukupne financijske omotnice, među ostalim na temelju sljedećih koeficijenata: i. 100 % za rashode koji se odnose na željezničku infrastrukturu, infrastrukturu za napajanje, alternativna i održiva goriva, čisti gradski prijevoz, prijenos električne energije, skladištenje električne energije, pametne mreže, transport CO2 i obnovljivu energiju; ii. 40 % za unutarnje plovne putove i multimodalni prijevoz te infrastrukturu za plin, pod uvjetom da omogućuje povećanje upotrebe obnovljivog vodika ili biometana. Detaljni koeficijenti praćenja rashoda za klimu koji se primjenjuju trebali bi, ako je to primjenjivo, biti usklađeni s koeficijentima utvrđenima u Prilogu I. Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Relevantna će se djelovanja utvrditi tijekom pripreme i provedbe CEF-a te će se ponovno procijeniti u kontekstu relevantnih postupaka evaluacije i preispitivanja. Kako bi se spriječila osjetljivost infrastrukture na moguće dugoročne učinke klimatskih promjena i kako bi se osiguralo da su troškovi emisija stakleničkih plinova nastalih u projektu uključeni u ekonomsku evaluaciju projekta, projekti obuhvaćeni potporom CEF-a trebali bi biti predmet provjere otpornosti na klimatske promjene, ako je relevantno, u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala sastaviti dosljedno sa smjernicama koje su sastavljene za druge programe Unije.

| (6) | U skladu s člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Unija u svim svojim aktivnostima teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena. Rodna ravnopravnost i jednaka prava i mogućnosti za sve te uključivanje tih ciljeva trebalo bi uzeti u obzir i promicati tijekom ocjenjivanja, pripreme, provedbe i praćenja CEF-a. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Unija u svim svojim aktivnostima teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena. Rodna ravnopravnost i jednaka prava i mogućnosti za sve te uključivanje tih ciljeva trebalo bi uzeti u obzir i promicati tijekom ocjenjivanja, pripreme, provedbe i praćenja CEF-a.

| (7) | Kako bi se ispunile obveze izvješćivanja u pogledu povlačenja sredstava iz fondova Unije za potporu mjerama koje su poduzete radi usklađivanja s ciljevima Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (6), trebalo bi pratiti rashode povezane sa smanjenjem emisija ili onečišćujućih tvari u zraku na temelju te direktive. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se ispunile obveze izvješćivanja u pogledu povlačenja sredstava iz fondova Unije za potporu mjerama koje su poduzete radi usklađivanja s ciljevima Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (6), trebalo bi pratiti rashode povezane sa smanjenjem emisija ili onečišćujućih tvari u zraku na temelju te direktive.

| (8) | Važan cilj CEF-a jest jačanje sinergija i komplementarnosti između prometnog, energetskog i digitalnog sektora. U tu bi svrhu CEF trebao omogućiti donošenje programa rada usmjerenih na konkretna područja za intervenciju, kao što su, na primjer, povezana i automatizirana mobilnost ili održiva alternativna goriva. Omogućivanje digitalne komunikacije moglo bi predstavljati sastavni dio projekta od zajedničkog interesa u području energetike i prometa. Uz to, CEF bi unutar svakog sektora trebao imati mogućnost da se određeni sinergijski elementi povezani s drugim sektorom smatraju prihvatljivima ako takav pristup povećava socioekonomsku korist od ulaganja. Trebalo bi poticati sinergije među sektorima putem kriterija za dodjelu u postupku odabira djelovanja te putem većeg sufinanciranja. |
| --- | --- |

(8)

Važan cilj CEF-a jest jačanje sinergija i komplementarnosti između prometnog, energetskog i digitalnog sektora. U tu bi svrhu CEF trebao omogućiti donošenje programa rada usmjerenih na konkretna područja za intervenciju, kao što su, na primjer, povezana i automatizirana mobilnost ili održiva alternativna goriva. Omogućivanje digitalne komunikacije moglo bi predstavljati sastavni dio projekta od zajedničkog interesa u području energetike i prometa. Uz to, CEF bi unutar svakog sektora trebao imati mogućnost da se određeni sinergijski elementi povezani s drugim sektorom smatraju prihvatljivima ako takav pristup povećava socioekonomsku korist od ulaganja. Trebalo bi poticati sinergije među sektorima putem kriterija za dodjelu u postupku odabira djelovanja te putem većeg sufinanciranja.

| (9) | Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) utvrđuju se smjernice za transeuropsku prometnu mrežu („TEN-T”) („smjernice za TEN-T”) u kojima se utvrđuje infrastruktura mreže TEN-T, određuju zahtjevi koje ona treba ispuniti i predviđaju mjere za provedbu mreže TEN-T. Konkretno, smjernicama za TEN-T predviđa se dovršetak osnovne mreže do 2030. stvaranjem nove infrastrukture te znatnom nadogradnjom i obnovom postojeće infrastrukture potrebne kako bi se osigurao kontinuitet mreže. |
| --- | --- |

(9)

Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) utvrđuju se smjernice za transeuropsku prometnu mrežu („TEN-T”) („smjernice za TEN-T”) u kojima se utvrđuje infrastruktura mreže TEN-T, određuju zahtjevi koje ona treba ispuniti i predviđaju mjere za provedbu mreže TEN-T. Konkretno, smjernicama za TEN-T predviđa se dovršetak osnovne mreže do 2030. stvaranjem nove infrastrukture te znatnom nadogradnjom i obnovom postojeće infrastrukture potrebne kako bi se osigurao kontinuitet mreže.

| (10) | Kako bi se osigurala povezivost u cijeloj Uniji, djelovanja kojima se doprinosi izradi projekata od zajedničkog interesa u prometnom sektoru koji su financirani iz CEF-a, trebala bi se temeljiti na komplementarnosti svih vrsta prijevoza radi omogućivanja učinkovitih, međusobno povezanih i multimodalnih mreža. U njih bi trebalo uključiti ceste u onim državama članicama u kojima još uvijek postoji velika potreba za ulaganjima kako bi se dovršila njihova osnovna cestovna mreža TEN-T. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osigurala povezivost u cijeloj Uniji, djelovanja kojima se doprinosi izradi projekata od zajedničkog interesa u prometnom sektoru koji su financirani iz CEF-a, trebala bi se temeljiti na komplementarnosti svih vrsta prijevoza radi omogućivanja učinkovitih, međusobno povezanih i multimodalnih mreža. U njih bi trebalo uključiti ceste u onim državama članicama u kojima još uvijek postoji velika potreba za ulaganjima kako bi se dovršila njihova osnovna cestovna mreža TEN-T.

| (11) | U skladu s člankom 193. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (8) („Financijska uredba”), bespovratna sredstva moguće je dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli poremećaji u potpori Unije koji bi mogli naštetiti interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku VFO-a za razdoblje 2021.–2027. troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe, a koji su se već započeli, trebali bi se moći smatrati prihvatljivima od 1. siječnja 2021., čak i ako su nastali prije podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 193. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (8) („Financijska uredba”), bespovratna sredstva moguće je dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli poremećaji u potpori Unije koji bi mogli naštetiti interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku VFO-a za razdoblje 2021.–2027. troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe, a koji su se već započeli, trebali bi se moći smatrati prihvatljivima od 1. siječnja 2021., čak i ako su nastali prije podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava.

| (12) | Kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u smjernicama za TEN-T, potrebno je kao prioritet poduprijeti tekuće projekte za TEN-T, prekogranične veze i veze koje nedostaju te osigurati, ako je primjenjivo, da su podržana djelovanja u skladu s planovima rada za koridor utvrđenima na temelju Uredbe (EU) br. 1315/2013 te s općim razvojem ukupne mreže s obzirom na radne karakteristike i interoperabilnost. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u smjernicama za TEN-T, potrebno je kao prioritet poduprijeti tekuće projekte za TEN-T, prekogranične veze i veze koje nedostaju te osigurati, ako je primjenjivo, da su podržana djelovanja u skladu s planovima rada za koridor utvrđenima na temelju Uredbe (EU) br. 1315/2013 te s općim razvojem ukupne mreže s obzirom na radne karakteristike i interoperabilnost.

| (13) | Konkretno, potpuno uvođenje Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom („ERTMS”) u osnovnu mrežu do 2030., kako je predviđeno Uredbom (EU) br. 1315/2013, zahtijeva povećanje potpore na razini Unije i poticanje sudjelovanja privatnih ulagatelja. |
| --- | --- |

(13)

Konkretno, potpuno uvođenje Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom („ERTMS”) u osnovnu mrežu do 2030., kako je predviđeno Uredbom (EU) br. 1315/2013, zahtijeva povećanje potpore na razini Unije i poticanje sudjelovanja privatnih ulagatelja.

| (14) | Nadalje, važan preduvjet za uspješan dovršetak osnovne mreže TEN-T i za osiguravanje učinkovite intermodalnosti jest povezivanje zračnih luka na osnovnu mrežu TEN-T. Stoga bi prednost trebalo dati uspostavi takvih veza, ako one nedostaju. |
| --- | --- |

(14)

Nadalje, važan preduvjet za uspješan dovršetak osnovne mreže TEN-T i za osiguravanje učinkovite intermodalnosti jest povezivanje zračnih luka na osnovnu mrežu TEN-T. Stoga bi prednost trebalo dati uspostavi takvih veza, ako one nedostaju.

| (15) | Za provedbu prekograničnih djelovanja potreban je visok stupanj integracije u smislu planiranja i provedbe. Bez davanja prednosti bilo kojem od sljedećih primjera, ta bi se integracija mogla iskazati osnivanjem poduzeća za potrebe jednog projekta, uspostavom zajedničke upravljačke strukture, zajedničkog pothvata, bilateralnog pravnog okvira, okvira na temelju provedbenog akta na temelju članka 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013 ili bilo kojeg drugog oblika suradnje. Trebalo bi poticati uspostavu integriranih struktura upravljanja, uključujući zajedničke pothvate, među ostalim putem više razine sufinanciranja. |
| --- | --- |

(15)

Za provedbu prekograničnih djelovanja potreban je visok stupanj integracije u smislu planiranja i provedbe. Bez davanja prednosti bilo kojem od sljedećih primjera, ta bi se integracija mogla iskazati osnivanjem poduzeća za potrebe jednog projekta, uspostavom zajedničke upravljačke strukture, zajedničkog pothvata, bilateralnog pravnog okvira, okvira na temelju provedbenog akta na temelju članka 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013 ili bilo kojeg drugog oblika suradnje. Trebalo bi poticati uspostavu integriranih struktura upravljanja, uključujući zajedničke pothvate, među ostalim putem više razine sufinanciranja.

| (16) | Pojednostavnjenjem mjera za promicanje izgradnje mreže TEN-T, koje su trenutačno u izradi, trebala bi se podupirati učinkovitija provedba projekata od zajedničkog interesa u području prometa. |
| --- | --- |

(16)

Pojednostavnjenjem mjera za promicanje izgradnje mreže TEN-T, koje su trenutačno u izradi, trebala bi se podupirati učinkovitija provedba projekata od zajedničkog interesa u području prometa.

| (17) | Kako bi se u obzir uzelo povećanje prometnih tokova i razvoj mreže TEN-T, trebalo bi prilagoditi usklađenost koridora osnovne mreže i njihovih prethodno utvrđenih dionica. Takve prilagodbe koridora osnovne mreže ne bi trebale utjecati na dovršenje osnovne mreže do 2030., nego bi trebale povećati pokrivenost područja država članica koridorima i biti razmjerne kako bi se zadržala dosljednost i učinkovitost u razvoju i koordinaciji koridora. Zbog toga se duljina koridorâ osnovne mreže ne bi smjela povećati za više od 15 %. U dogledno vrijeme pri usklađivanju koridorâ osnovne mreže trebalo bi uzeti u obzir rezultate preispitivanja provedbe osnovne mreže predviđenog Uredbom (EU) br. 1315/2013. Pri preispitivanju u obzir bi trebalo uzeti regionalne prekogranične željezničke veze na mreži TEN-T koje su napuštene ili obustavljene, kao i druge promjene u sveobuhvatnoj mreži te učinak povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se u obzir uzelo povećanje prometnih tokova i razvoj mreže TEN-T, trebalo bi prilagoditi usklađenost koridora osnovne mreže i njihovih prethodno utvrđenih dionica. Takve prilagodbe koridora osnovne mreže ne bi trebale utjecati na dovršenje osnovne mreže do 2030., nego bi trebale povećati pokrivenost područja država članica koridorima i biti razmjerne kako bi se zadržala dosljednost i učinkovitost u razvoju i koordinaciji koridora. Zbog toga se duljina koridorâ osnovne mreže ne bi smjela povećati za više od 15 %. U dogledno vrijeme pri usklađivanju koridorâ osnovne mreže trebalo bi uzeti u obzir rezultate preispitivanja provedbe osnovne mreže predviđenog Uredbom (EU) br. 1315/2013. Pri preispitivanju u obzir bi trebalo uzeti regionalne prekogranične željezničke veze na mreži TEN-T koje su napuštene ili obustavljene, kao i druge promjene u sveobuhvatnoj mreži te učinak povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.

| (18) | Potrebno je promicati javna i privatna ulaganja u sve vrste prijevoza, kako bi se promicala pametna, interoperabilna, održiva, multimodalna, uključiva, pristupačna, sigurna i zaštićena mobilnost diljem Unije. U Komunikaciji od 31. svibnja 2017. pod naslovom „Europa u pokretu: Program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve” Komisija je predstavila sveobuhvatan skup inicijativa za sigurniji promet, poticanje pametnog sustava naplate cestarina, smanjenje emisija CO2, onečišćenja zraka i zagušenja, promicanje povezane i autonomne mobilnosti te osiguravanje primjerenih uvjeta i trajanja odmora za radnike. Te bi inicijative trebale biti popraćene financijskom potporom Unije putem CEF-a, ako je relevantno. |
| --- | --- |

(18)

Potrebno je promicati javna i privatna ulaganja u sve vrste prijevoza, kako bi se promicala pametna, interoperabilna, održiva, multimodalna, uključiva, pristupačna, sigurna i zaštićena mobilnost diljem Unije. U Komunikaciji od 31. svibnja 2017. pod naslovom „Europa u pokretu: Program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve” Komisija je predstavila sveobuhvatan skup inicijativa za sigurniji promet, poticanje pametnog sustava naplate cestarina, smanjenje emisija CO2, onečišćenja zraka i zagušenja, promicanje povezane i autonomne mobilnosti te osiguravanje primjerenih uvjeta i trajanja odmora za radnike. Te bi inicijative trebale biti popraćene financijskom potporom Unije putem CEF-a, ako je relevantno.

| (19) | Na temelju smjernica za TEN-T zahtijeva se, u vezi s novim tehnologijama i inovacijama, da TEN-T omogući dekarbonizaciju svih vrsta prijevoza poticanjem energetske učinkovitosti i upotrebe alternativnih goriva uz istodobno poštovanje načela tehnološke neutralnosti. Direktivom 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) utvrđuje se zajednički okvir mjera za uspostavu infrastrukture za alternativna goriva za sve vrste prijevoza u Uniji kako bi se što je više moguće smanjila ovisnost o fosilnim gorivima i ublažio utjecaj prometa na okoliš i klimu. Tom se direktivom od država članica također zahtijeva da osiguraju javno dostupna mjesta za punjenje ili opskrbu do 31. prosinca 2025. Kako je Komisija navela u svojoj Komunikaciji od 8. studenoga 2017. pod naslovom „Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija: Europska unija koja štiti naš planet, osnažuje svoje potrošače i brani svoju industriju i radnike”, potreban je sveobuhvatan skup mjera za promicanje mobilnosti s niskom razinom emisija, uključujući financijsku potporu ako tržišni uvjeti ne pružaju dovoljan poticaj. |
| --- | --- |

(19)

Na temelju smjernica za TEN-T zahtijeva se, u vezi s novim tehnologijama i inovacijama, da TEN-T omogući dekarbonizaciju svih vrsta prijevoza poticanjem energetske učinkovitosti i upotrebe alternativnih goriva uz istodobno poštovanje načela tehnološke neutralnosti. Direktivom 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) utvrđuje se zajednički okvir mjera za uspostavu infrastrukture za alternativna goriva za sve vrste prijevoza u Uniji kako bi se što je više moguće smanjila ovisnost o fosilnim gorivima i ublažio utjecaj prometa na okoliš i klimu. Tom se direktivom od država članica također zahtijeva da osiguraju javno dostupna mjesta za punjenje ili opskrbu do 31. prosinca 2025. Kako je Komisija navela u svojoj Komunikaciji od 8. studenoga 2017. pod naslovom „Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija: Europska unija koja štiti naš planet, osnažuje svoje potrošače i brani svoju industriju i radnike”, potreban je sveobuhvatan skup mjera za promicanje mobilnosti s niskom razinom emisija, uključujući financijsku potporu ako tržišni uvjeti ne pružaju dovoljan poticaj.

| (20) | U kontekstu Komunikacije od 17. svibnja 2018. pod naslovom „Održiva mobilnost za Europu: sigurna, povezana i čista” Komisija je istaknula da će zbog automatiziranih vozila i naprednih sustava za povezivost vozila postati sigurnija, da će ih se lakše dijeliti i da će biti pristupačnija svim građanima, uključujući one kojima danas usluge mobilnosti nisu dostupne, kao što su starije osobe i osobe sa smanjenom pokretljivošću. U tom je kontekstu Komisija također predložila „Strateški akcijski plan EU-a za sigurnost na cestama” i izmjenu Direktive 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10). |
| --- | --- |

(20)

U kontekstu Komunikacije od 17. svibnja 2018. pod naslovom „Održiva mobilnost za Europu: sigurna, povezana i čista” Komisija je istaknula da će zbog automatiziranih vozila i naprednih sustava za povezivost vozila postati sigurnija, da će ih se lakše dijeliti i da će biti pristupačnija svim građanima, uključujući one kojima danas usluge mobilnosti nisu dostupne, kao što su starije osobe i osobe sa smanjenom pokretljivošću. U tom je kontekstu Komisija također predložila „Strateški akcijski plan EU-a za sigurnost na cestama” i izmjenu Direktive 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10).

| (21) | Kako bi se poboljšalo izvršenje projekata u području prometa u slabije razvijenim dijelovima mreže, sredstva iz Kohezijskog fonda uređenog Uredbom (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća (11) trebalo bi prenijeti u CEF radi financiranja projekata u području prometa u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda. U početnoj fazi, za 70 % prenesene omotnice, pri dodjeli sredstava projektima prihvatljivima za financiranje trebala bi se poštovati nacionalna dodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda. Preostalih 30 % prenesene omotnice trebalo bi na konkurentskoj osnovi dodijeliti najvećem mogućem broju projekata u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda uz davanje prednosti prekograničnim vezama i vezama koje nedostaju. Prema državama članicama trebalo bi postupati jednako, a nedostatke koji proizlaze iz stalnih geografskih ranjivosti trebalo bi na odgovarajući način uzeti u obzir. Komisija bi trebala podupirati države članice koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda u njihovim nastojanjima da razviju odgovarajući niz prihvatljivih projekata, osobito jačanjem institucionalnih kapaciteta dotičnih javnih uprava. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se poboljšalo izvršenje projekata u području prometa u slabije razvijenim dijelovima mreže, sredstva iz Kohezijskog fonda uređenog Uredbom (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća (11) trebalo bi prenijeti u CEF radi financiranja projekata u području prometa u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda. U početnoj fazi, za 70 % prenesene omotnice, pri dodjeli sredstava projektima prihvatljivima za financiranje trebala bi se poštovati nacionalna dodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda. Preostalih 30 % prenesene omotnice trebalo bi na konkurentskoj osnovi dodijeliti najvećem mogućem broju projekata u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda uz davanje prednosti prekograničnim vezama i vezama koje nedostaju. Prema državama članicama trebalo bi postupati jednako, a nedostatke koji proizlaze iz stalnih geografskih ranjivosti trebalo bi na odgovarajući način uzeti u obzir. Komisija bi trebala podupirati države članice koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda u njihovim nastojanjima da razviju odgovarajući niz prihvatljivih projekata, osobito jačanjem institucionalnih kapaciteta dotičnih javnih uprava.

| (22) | U svojim zaključcima od 21. srpnja 2020. Europsko vijeće suglasilo se da se, u širem kontekstu VFO-a za razdoblje 2021.–2027, iznos od 1 384 000 000 EUR (u cijenama iz 2018.) iz CEF-a upotrijebi za dovršetak glavnih prekograničnih željezničkih veza među kohezijskim zemljama koje nedostaju kako bi se poduprlo funkcioniranje unutarnjeg tržišta te da se na taj iznos primjenjuju pravila o sufinanciranju prijenosa iz Kohezijskog fonda u CEF. |
| --- | --- |

(22)

U svojim zaključcima od 21. srpnja 2020. Europsko vijeće suglasilo se da se, u širem kontekstu VFO-a za razdoblje 2021.–2027, iznos od 1 384 000 000 EUR (u cijenama iz 2018.) iz CEF-a upotrijebi za dovršetak glavnih prekograničnih željezničkih veza među kohezijskim zemljama koje nedostaju kako bi se poduprlo funkcioniranje unutarnjeg tržišta te da se na taj iznos primjenjuju pravila o sufinanciranju prijenosa iz Kohezijskog fonda u CEF.

| (23) | Na temelju Zajedničke komunikacije od 10. studenoga 2017. pod naslovom „Poboljšanje vojne mobilnosti u Europskoj uniji”, u Zajedničkoj komunikaciji od 28. ožujka 2018. o Akcijskom planu za vojnu mobilnost istaknuto je da politika prometne infrastrukture pruža očitu priliku za povećanje sinergija između obrambenih potreba i mreže TEN-T s ukupnim ciljem poboljšanja vojne mobilnosti u cijeloj Uniji, uzimajući u obzir geografsku ravnotežu i moguće koristi za civilnu zaštitu. Vijeće je 2018., u skladu s Akcijskim planom za vojnu mobilnost, razmotrilo i potvrdilo vojne zahtjeve koji se odnose na prometnu infrastrukturu, a 2019. službe Komisije utvrdile su dijelove mreže TEN-T prikladne za dvojnu namjenu, uključujući potrebna poboljšanja postojeće infrastrukture. Financiranje Unije za projekte s dvojnom namjenom trebalo bi se provoditi u okviru CEF-a na temelju programa rada, uzimajući u obzir primjenjive zahtjeve utvrđene u kontekstu Akcijskog plana za vojnu mobilnost i svaki daljnji okvirni popis prioritetnih projekata koji su države članice utvrdile u skladu s tim planom. |
| --- | --- |

(23)

Na temelju Zajedničke komunikacije od 10. studenoga 2017. pod naslovom „Poboljšanje vojne mobilnosti u Europskoj uniji”, u Zajedničkoj komunikaciji od 28. ožujka 2018. o Akcijskom planu za vojnu mobilnost istaknuto je da politika prometne infrastrukture pruža očitu priliku za povećanje sinergija između obrambenih potreba i mreže TEN-T s ukupnim ciljem poboljšanja vojne mobilnosti u cijeloj Uniji, uzimajući u obzir geografsku ravnotežu i moguće koristi za civilnu zaštitu. Vijeće je 2018., u skladu s Akcijskim planom za vojnu mobilnost, razmotrilo i potvrdilo vojne zahtjeve koji se odnose na prometnu infrastrukturu, a 2019. službe Komisije utvrdile su dijelove mreže TEN-T prikladne za dvojnu namjenu, uključujući potrebna poboljšanja postojeće infrastrukture. Financiranje Unije za projekte s dvojnom namjenom trebalo bi se provoditi u okviru CEF-a na temelju programa rada, uzimajući u obzir primjenjive zahtjeve utvrđene u kontekstu Akcijskog plana za vojnu mobilnost i svaki daljnji okvirni popis prioritetnih projekata koji su države članice utvrdile u skladu s tim planom.

| (24) | U smjernicama za TEN-T prepoznato je da se sveobuhvatnom mrežom osiguravaju pristupačnost i povezivost svih otoka i regija Unije, uključujući udaljene i najudaljenije regije. Nadalje, Komisija je u Komunikaciji od 24. listopada 2017. pod naslovom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” istaknula posebne prometne, energetske i digitalne potrebe najudaljenijih regija te potrebu da se osigura prikladno financiranje Unije kako bi se te potrebe ispunile, među ostalim putem CEF-a primjenom stopa sufinanciranja do najviše 70 %. |
| --- | --- |

(24)

U smjernicama za TEN-T prepoznato je da se sveobuhvatnom mrežom osiguravaju pristupačnost i povezivost svih otoka i regija Unije, uključujući udaljene i najudaljenije regije. Nadalje, Komisija je u Komunikaciji od 24. listopada 2017. pod naslovom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” istaknula posebne prometne, energetske i digitalne potrebe najudaljenijih regija te potrebu da se osigura prikladno financiranje Unije kako bi se te potrebe ispunile, među ostalim putem CEF-a primjenom stopa sufinanciranja do najviše 70 %.

| (25) | S obzirom na to da su potrebna velika ulaganja kako bi se ostvario napredak u dovršenju osnovne mreže TEN-T do 2030. (procijenjena na 350 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), dovršenju sveobuhvatne mreže TEN-T do 2050. i ulaganjima u dekarbonizaciju, digitalizaciju i urbani prijevoz (procijenjena na 700 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), primjereno je najučinkovitije upotrebljavati različite Unijine programe i instrumente financiranja čime se optimizira dodana vrijednost ulaganja koje podupire Unija. To bi se postiglo racionaliziranim procesom ulaganja kojim bi se povećala vidljivost prometnih projekata i dosljednost među relevantnim programima Unije, osobito CEF-om, Europskim fondom za regionalni razvoj, Kohezijskim fondom i programom InvestEU. Ako je primjenjivo, osobito bi se trebali uzeti u obzir uvjeti koji omogućuju provedbu, kako je utvrđeno u Prilogu IV. Uredbi (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(25)

S obzirom na to da su potrebna velika ulaganja kako bi se ostvario napredak u dovršenju osnovne mreže TEN-T do 2030. (procijenjena na 350 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), dovršenju sveobuhvatne mreže TEN-T do 2050. i ulaganjima u dekarbonizaciju, digitalizaciju i urbani prijevoz (procijenjena na 700 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), primjereno je najučinkovitije upotrebljavati različite Unijine programe i instrumente financiranja čime se optimizira dodana vrijednost ulaganja koje podupire Unija. To bi se postiglo racionaliziranim procesom ulaganja kojim bi se povećala vidljivost prometnih projekata i dosljednost među relevantnim programima Unije, osobito CEF-om, Europskim fondom za regionalni razvoj, Kohezijskim fondom i programom InvestEU. Ako je primjenjivo, osobito bi se trebali uzeti u obzir uvjeti koji omogućuju provedbu, kako je utvrđeno u Prilogu IV. Uredbi (EU) 2021/1060.

| (26) | Uredbom (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) utvrđuju se prioriteti transeuropske energetske infrastrukture koje treba provesti kako bi se postigli ciljevi energetske i klimatske politike Unije, utvrđuju se projekti od zajedničkog interesa potrebni za provedbu tih prioriteta te mjere koje se odnose na izdavanje dozvola, uključivanje javnosti i propise za ubrzavanje i/ili olakšavanje provedbe tih projekata, uključujući kriterije za prihvatljivost tih projekata za dobivanje financijske potpore Unije. Pri utvrđivanju projekata od zajedničkog interesa u skladu s tom uredbom nastavit će se primjenjivati načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, pri čemu će se projekti ocjenjivati u odnosu na scenarije potražnje za energijom koji su potpuno u skladu s energetskim i klimatskim ciljevima Unije. |
| --- | --- |

(26)

Uredbom (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) utvrđuju se prioriteti transeuropske energetske infrastrukture koje treba provesti kako bi se postigli ciljevi energetske i klimatske politike Unije, utvrđuju se projekti od zajedničkog interesa potrebni za provedbu tih prioriteta te mjere koje se odnose na izdavanje dozvola, uključivanje javnosti i propise za ubrzavanje i/ili olakšavanje provedbe tih projekata, uključujući kriterije za prihvatljivost tih projekata za dobivanje financijske potpore Unije. Pri utvrđivanju projekata od zajedničkog interesa u skladu s tom uredbom nastavit će se primjenjivati načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, pri čemu će se projekti ocjenjivati u odnosu na scenarije potražnje za energijom koji su potpuno u skladu s energetskim i klimatskim ciljevima Unije.

| (27) | U Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13) naglašava se potreba za uspostavom poticajnog okvira za bolje iskorištavanje sredstava Unije uz izričito navođenje poticajnih djelovanja za pružanje potpore prekograničnoj suradnji u području obnovljive energije. |
| --- | --- |

(27)

U Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13) naglašava se potreba za uspostavom poticajnog okvira za bolje iskorištavanje sredstava Unije uz izričito navođenje poticajnih djelovanja za pružanje potpore prekograničnoj suradnji u području obnovljive energije.

| (28) | Iako je dovršetak mrežne infrastrukture i dalje prioritet za razvoj obnovljive energije, integracija prekogranične suradnje u području obnovljive energije i razvoj pametnog i učinkovitog energetskog sustava koji uključuje rješenja za skladištenje i upravljanje potrošnjom koja pomažu održati ravnotežu elektroenergetske mreže, odražava pristup donesen na temelju paketa „Čista energije za sve Europljane” koji podrazumijeva kolektivnu odgovornost da se 2030. postigne ambiciozan cilj za obnovljivu energiju i izmijenjeni kontekst politike, pri čemu treba osigurati pravednu i primjerenu tranziciju s ambicioznim dugoročnim ciljevima dekarbonizacije. |
| --- | --- |

(28)

Iako je dovršetak mrežne infrastrukture i dalje prioritet za razvoj obnovljive energije, integracija prekogranične suradnje u području obnovljive energije i razvoj pametnog i učinkovitog energetskog sustava koji uključuje rješenja za skladištenje i upravljanje potrošnjom koja pomažu održati ravnotežu elektroenergetske mreže, odražava pristup donesen na temelju paketa „Čista energije za sve Europljane” koji podrazumijeva kolektivnu odgovornost da se 2030. postigne ambiciozan cilj za obnovljivu energiju i izmijenjeni kontekst politike, pri čemu treba osigurati pravednu i primjerenu tranziciju s ambicioznim dugoročnim ciljevima dekarbonizacije.

| (29) | Inovativne infrastrukturne tehnologije koje omogućuju prelazak na energiju i sustave mobilnosti s niskim emisijama i koje unapređuju sigurnost opskrbe, dok su istodobno usmjerene na veću energetsku neovisnost Unije, ključne su za Unijin plan za dekarbonizaciju. Konkretno, Komisija je u Komunikaciji od 23. studenoga 2017. pod naslovom „Jačanje europskih energetskih mreža” naglasila da će električna energija, s obzirom na to da obnovljiva energija do 2030. treba činiti polovinu proizvodnje električne energije, imati sve veću ulogu pokretača dekarbonizacije sektora kojima su dosad dominirala fosilna goriva, kao što su promet, industrija, grijanje i hlađenje, te da stoga težište transeuropske energetske infrastrukturne politike mora biti na ulaganjima u međusobnu povezanost elektroenergetskih sustava, skladištenje električne energije, projekte pametnih mreža i plinsku infrastrukturu. Kako bi se pružila potpora Unijinim ciljevima dekarbonizacije, integracije unutarnjeg tržišta i sigurnosti opskrbe, potrebno je posvetiti dužnu pažnju i dati prioritet tehnologijama i projektima koji doprinose prijelazu na gospodarstvo s niskim emisijama. Cilj je Komisije povećati broj projekata prekograničnih pametnih mreža i inovativnog skladištenja te transporta CO2 koji se trebaju financirati iz CEF-a. |
| --- | --- |

(29)

Inovativne infrastrukturne tehnologije koje omogućuju prelazak na energiju i sustave mobilnosti s niskim emisijama i koje unapređuju sigurnost opskrbe, dok su istodobno usmjerene na veću energetsku neovisnost Unije, ključne su za Unijin plan za dekarbonizaciju. Konkretno, Komisija je u Komunikaciji od 23. studenoga 2017. pod naslovom „Jačanje europskih energetskih mreža” naglasila da će električna energija, s obzirom na to da obnovljiva energija do 2030. treba činiti polovinu proizvodnje električne energije, imati sve veću ulogu pokretača dekarbonizacije sektora kojima su dosad dominirala fosilna goriva, kao što su promet, industrija, grijanje i hlađenje, te da stoga težište transeuropske energetske infrastrukturne politike mora biti na ulaganjima u međusobnu povezanost elektroenergetskih sustava, skladištenje električne energije, projekte pametnih mreža i plinsku infrastrukturu. Kako bi se pružila potpora Unijinim ciljevima dekarbonizacije, integracije unutarnjeg tržišta i sigurnosti opskrbe, potrebno je posvetiti dužnu pažnju i dati prioritet tehnologijama i projektima koji doprinose prijelazu na gospodarstvo s niskim emisijama. Cilj je Komisije povećati broj projekata prekograničnih pametnih mreža i inovativnog skladištenja te transporta CO2 koji se trebaju financirati iz CEF-a.

| (30) | Prekogranični projekti u području obnovljive energije trebaju omogućiti troškovno učinkovito uvođenje obnovljive energije u Uniju te postizanje obvezujućeg cilja Unije od najmanje 32 % obnovljive energije u 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001 i doprinijeti strateškoj upotrebi inovativnih tehnologija koje se odnose na obnovljivu energiju. Ogledni primjeri prihvatljivih tehnologija uključuju proizvodnju obnovljive energije iz energije vjetra na kopnu i na moru, solarne energije, održive biomase, energije oceana, geotermalne energije ili njihovih kombinacija, njihovu priključenost na mrežu i dodatne elemente kao što su objekti za skladištenje ili pretvorbu. Prihvatljiva djelovanja nisu ograničena na sektor električne energije i mogu obuhvaćati druge nositelje energije i potencijalno povezivanje sektora s, na primjer, grijanjem i hlađenjem, pretvaranjem energije u plin, skladištenjem i prijevozom. Taj popis nije konačan kako bi se zadržala fleksibilnost s obzirom na tehnološki napredak i razvoj. Takvi projekti ne podrazumijevaju nužno fizičku vezu među državama članicama koje surađuju. Ti projekti mogu se izvoditi na državnom području samo jedne od uključenih država članica pod uvjetom da se primjenjuju opći kriteriji iz dijela IV. Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(30)

Prekogranični projekti u području obnovljive energije trebaju omogućiti troškovno učinkovito uvođenje obnovljive energije u Uniju te postizanje obvezujućeg cilja Unije od najmanje 32 % obnovljive energije u 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001 i doprinijeti strateškoj upotrebi inovativnih tehnologija koje se odnose na obnovljivu energiju. Ogledni primjeri prihvatljivih tehnologija uključuju proizvodnju obnovljive energije iz energije vjetra na kopnu i na moru, solarne energije, održive biomase, energije oceana, geotermalne energije ili njihovih kombinacija, njihovu priključenost na mrežu i dodatne elemente kao što su objekti za skladištenje ili pretvorbu. Prihvatljiva djelovanja nisu ograničena na sektor električne energije i mogu obuhvaćati druge nositelje energije i potencijalno povezivanje sektora s, na primjer, grijanjem i hlađenjem, pretvaranjem energije u plin, skladištenjem i prijevozom. Taj popis nije konačan kako bi se zadržala fleksibilnost s obzirom na tehnološki napredak i razvoj. Takvi projekti ne podrazumijevaju nužno fizičku vezu među državama članicama koje surađuju. Ti projekti mogu se izvoditi na državnom području samo jedne od uključenih država članica pod uvjetom da se primjenjuju opći kriteriji iz dijela IV. Priloga ovoj Uredbi.

| (31) | Kako bi se podržala prekogranična suradnja u području obnovljive energije i tržišno prihvaćanje projekata, Komisija bi trebala olakšati razvoj prekograničnih projekata u području obnovljive energije. U energetskom sektoru, u nedostatku dostatnog tržišnog prihvaćanja prekograničnih projekata u području obnovljive energije na tržištu, neiskorišteni proračun predviđen za prekogranične projekte u području obnovljive energije trebao bi se upotrijebiti za postizanje ciljeva transeuropskih energetskih mreža za djelovanja povezana s projektima od zajedničkog interesa kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 347/2013, prije razmatranja moguće upotrebe mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (14). |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se podržala prekogranična suradnja u području obnovljive energije i tržišno prihvaćanje projekata, Komisija bi trebala olakšati razvoj prekograničnih projekata u području obnovljive energije. U energetskom sektoru, u nedostatku dostatnog tržišnog prihvaćanja prekograničnih projekata u području obnovljive energije na tržištu, neiskorišteni proračun predviđen za prekogranične projekte u području obnovljive energije trebao bi se upotrijebiti za postizanje ciljeva transeuropskih energetskih mreža za djelovanja povezana s projektima od zajedničkog interesa kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 347/2013, prije razmatranja moguće upotrebe mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (14).

| (32) | Potrebno je poduprijeti projekte pametnih mreža koji uključuju proizvodnju, distribuciju ili potrošnju električne energije, primjenom upravljanja sustavima u stvarnom vremenu i utjecanjem na prekogranične energetske tokove. Potpora iz CEF-a za takve projekte trebala bi također odražavati središnju ulogu pametnih mreža u energetskoj tranziciji i trebala bi pomoći u prevladavanju manjka financiranja koji trenutačno sprečava ulaganje u opsežno uvođenje tehnologije za pametne mreže. |
| --- | --- |

(32)

Potrebno je poduprijeti projekte pametnih mreža koji uključuju proizvodnju, distribuciju ili potrošnju električne energije, primjenom upravljanja sustavima u stvarnom vremenu i utjecanjem na prekogranične energetske tokove. Potpora iz CEF-a za takve projekte trebala bi također odražavati središnju ulogu pametnih mreža u energetskoj tranziciji i trebala bi pomoći u prevladavanju manjka financiranja koji trenutačno sprečava ulaganje u opsežno uvođenje tehnologije za pametne mreže.

| (33) | U kontekstu potpore Unije posebnu pozornost trebalo bi posvetiti prekograničnim energetskim međupovezanostima, uključujući one potrebne za postizanje cilja elektroenergetske međupovezanosti od 10 % za 2020. i od 15 % za 2030. kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2018/1999. Uvođenje interkonekcijskih vodova za električnu energiju ključno je za integraciju tržištâ i okončavanje energetske izolacije jer će omogućiti više obnovljive energije u sustavu, a time i ostvarivanje koristi od njihove različite potražnje i portfelja opskrbe obnovljivom energijom te od mreža vjetroelektrana na moru i pametnih mreža, i integrirati sve zemlje u tekuće i konkurentno energetsko tržište. |
| --- | --- |

(33)

U kontekstu potpore Unije posebnu pozornost trebalo bi posvetiti prekograničnim energetskim međupovezanostima, uključujući one potrebne za postizanje cilja elektroenergetske međupovezanosti od 10 % za 2020. i od 15 % za 2030. kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2018/1999. Uvođenje interkonekcijskih vodova za električnu energiju ključno je za integraciju tržištâ i okončavanje energetske izolacije jer će omogućiti više obnovljive energije u sustavu, a time i ostvarivanje koristi od njihove različite potražnje i portfelja opskrbe obnovljivom energijom te od mreža vjetroelektrana na moru i pametnih mreža, i integrirati sve zemlje u tekuće i konkurentno energetsko tržište.

| (34) | Postizanje digitalnog jedinstvenog tržišta ovisi o osnovnoj infrastrukturi za digitalnu povezivost. Digitalizacija industrije Unije i modernizacija sektora poput prometa, energetike, zdravstvene zaštite i javne uprave ovise o općoj dostupnosti pouzdanih i cjenovno pristupačnih mreža velikog i vrlo velikog kapaciteta. Digitalna povezivost postala je jedan od presudnih faktora pri uklanjanju ekonomskih, društvenih i teritorijalnih nejednakosti pružanjem potpore modernizaciji lokalnih gospodarstava i isticanjem diversifikacije ekonomskih aktivnosti. Opseg intervencije CEF-a u području infrastrukture za digitalnu povezivost trebalo bi prilagoditi kako bi odražavao njezinu sve veću važnost za gospodarstvo i za društvo u cjelini. Stoga je potrebno utvrditi projekte od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost potrebne za ispunjavanje ciljeva Unije u pogledu digitalnog jedinstvenog tržišta i staviti izvan snage Uredbu (EU) br. 283/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (15). |
| --- | --- |

(34)

Postizanje digitalnog jedinstvenog tržišta ovisi o osnovnoj infrastrukturi za digitalnu povezivost. Digitalizacija industrije Unije i modernizacija sektora poput prometa, energetike, zdravstvene zaštite i javne uprave ovise o općoj dostupnosti pouzdanih i cjenovno pristupačnih mreža velikog i vrlo velikog kapaciteta. Digitalna povezivost postala je jedan od presudnih faktora pri uklanjanju ekonomskih, društvenih i teritorijalnih nejednakosti pružanjem potpore modernizaciji lokalnih gospodarstava i isticanjem diversifikacije ekonomskih aktivnosti. Opseg intervencije CEF-a u području infrastrukture za digitalnu povezivost trebalo bi prilagoditi kako bi odražavao njezinu sve veću važnost za gospodarstvo i za društvo u cjelini. Stoga je potrebno utvrditi projekte od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost potrebne za ispunjavanje ciljeva Unije u pogledu digitalnog jedinstvenog tržišta i staviti izvan snage Uredbu (EU) br. 283/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (15).

| (35) | Komisija u svojoj Komunikaciji od 14. rujna 2016. pod naslovom „Povezivošću do konkurentnog digitalnog jedinstvenog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” („Strategija za gigabitno društvo”) utvrđuje strateške ciljeve za 2025. s ciljem optimiziranja ulaganja u infrastrukturu za digitalnu povezivost. Cilj je Direktive (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća (16), među ostalim, stvaranje regulatornog okruženja koje će biti poticajno za privatna ulaganja u mreže za digitalnu povezivost. Međutim, jasno je da će uvođenje mreža na mnogim područjima Unije i dalje biti komercijalno neodrživo zbog različitih faktora kao što su udaljenost, teritorijalne ili geografske posebnosti, slaba naseljenost i razni socioekonomski faktori te im je stoga potrebno hitno posvetiti veću pozornost. Stoga bi CEF trebalo prilagoditi kako bi se doprinijelo postizanju tih strateških ciljeva utvrđenih u Strategiji za gigabitno društvo kojima se nastoji postići ravnoteža između ruralnog i urbanog razvoja te kako bi se dopunila potpora koja se pruža za uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta iz drugih programa, osobito EFRR-a, Kohezijskog fonda i programa InvestEU. |
| --- | --- |

(35)

Komisija u svojoj Komunikaciji od 14. rujna 2016. pod naslovom „Povezivošću do konkurentnog digitalnog jedinstvenog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” („Strategija za gigabitno društvo”) utvrđuje strateške ciljeve za 2025. s ciljem optimiziranja ulaganja u infrastrukturu za digitalnu povezivost. Cilj je Direktive (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća (16), među ostalim, stvaranje regulatornog okruženja koje će biti poticajno za privatna ulaganja u mreže za digitalnu povezivost. Međutim, jasno je da će uvođenje mreža na mnogim područjima Unije i dalje biti komercijalno neodrživo zbog različitih faktora kao što su udaljenost, teritorijalne ili geografske posebnosti, slaba naseljenost i razni socioekonomski faktori te im je stoga potrebno hitno posvetiti veću pozornost. Stoga bi CEF trebalo prilagoditi kako bi se doprinijelo postizanju tih strateških ciljeva utvrđenih u Strategiji za gigabitno društvo kojima se nastoji postići ravnoteža između ruralnog i urbanog razvoja te kako bi se dopunila potpora koja se pruža za uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta iz drugih programa, osobito EFRR-a, Kohezijskog fonda i programa InvestEU.

| (36) | Iako su sve mreže za digitalnu povezivost koje su spojene na internet suštinski transeuropske, što je prvenstveno zbog načina na koji rade aplikacije i usluge koje su njima omogućene, prioritet za potporu iz CEF-a trebalo bi dati djelovanjima s najvećim očekivanim učinkom na digitalno jedinstveno tržište, među ostalim njihovim usklađivanjem s ciljevima iz Strategije za gigabitno društvo, te na digitalnu transformaciju gospodarstva i društva, uzimajući u obzir uočene nedostatke tržišta i prepreke za provedbu. |
| --- | --- |

(36)

Iako su sve mreže za digitalnu povezivost koje su spojene na internet suštinski transeuropske, što je prvenstveno zbog načina na koji rade aplikacije i usluge koje su njima omogućene, prioritet za potporu iz CEF-a trebalo bi dati djelovanjima s najvećim očekivanim učinkom na digitalno jedinstveno tržište, među ostalim njihovim usklađivanjem s ciljevima iz Strategije za gigabitno društvo, te na digitalnu transformaciju gospodarstva i društva, uzimajući u obzir uočene nedostatke tržišta i prepreke za provedbu.

| (37) | Škole, sveučilišta, knjižnice, lokalne, regionalne ili nacionalne uprave, glavni pružatelji javnih usluga, bolnice i medicinski centri, prometna čvorišta i poduzeća koja se u velikoj mjeri oslanjaju na digitalne tehnologije subjekti su i mjesta koji mogu utjecati na važna socioekonomska kretanja na područjima na kojima se nalaze, uključujući ruralne sredine i slabo naseljena područja. Ti socioekonomski pokretači trebaju biti najnapredniji u pogledu gigabitne povezivosti kako bi kućanstvima, poduzećima i lokalnim zajednicama u Uniji omogućili pristup najboljim uslugama i aplikacijama. CEF-om bi se trebao podupirati pristup mrežama vrlo velikog kapaciteta, uključujući 5G sustave i drugu najnapredniju povezivost, kojima se tim socioekonomskim pokretačima može osigurati gigabitna povezivost kako bi njihovi pozitivni učinci na šire gospodarstvo i društvo u njihovim područjima bili što veći, među ostalim stvaranjem veće potražnje korisnika za povezivošću i uslugama. |
| --- | --- |

(37)

Škole, sveučilišta, knjižnice, lokalne, regionalne ili nacionalne uprave, glavni pružatelji javnih usluga, bolnice i medicinski centri, prometna čvorišta i poduzeća koja se u velikoj mjeri oslanjaju na digitalne tehnologije subjekti su i mjesta koji mogu utjecati na važna socioekonomska kretanja na područjima na kojima se nalaze, uključujući ruralne sredine i slabo naseljena područja. Ti socioekonomski pokretači trebaju biti najnapredniji u pogledu gigabitne povezivosti kako bi kućanstvima, poduzećima i lokalnim zajednicama u Uniji omogućili pristup najboljim uslugama i aplikacijama. CEF-om bi se trebao podupirati pristup mrežama vrlo velikog kapaciteta, uključujući 5G sustave i drugu najnapredniju povezivost, kojima se tim socioekonomskim pokretačima može osigurati gigabitna povezivost kako bi njihovi pozitivni učinci na šire gospodarstvo i društvo u njihovim područjima bili što veći, među ostalim stvaranjem veće potražnje korisnika za povezivošću i uslugama.

| (38) | Nepovezana područja diljem Unije uska su grla i neiskorišteni potencijal za digitalno jedinstveno tržište. U većini ruralnih i udaljenih područja visokokvalitetna internetska povezivost može imati bitnu ulogu u sprečavanju digitalnog jaza, izolacije i raseljavanja smanjenjem troškova dostave robe i usluga te u djelomičnom kompenziranju udaljenosti. Visokokvalitetna internetska povezivost potrebna je za nove gospodarske prilike kao što su precizna poljoprivreda ili razvoj biogospodarstva u ruralnim područjima. CEF-om bi se trebalo doprinijeti tomu da se za sva kućanstva u Uniji, ruralna i urbana, osigura fiksna ili bežična povezivost velikog kapaciteta, s težištem na uvođenju mreža u područjima u kojima su uočeni određeni nedostaci tržišta koji se mogu riješiti bespovratnim sredstvima niskog intenziteta. Sinergije djelovanja koja se podupiru iz CEF-a trebale bi se povećati u najvećoj mogućoj mjeri, pri čemu bi trebalo voditi računa o razini koncentracije socioekonomskih pokretača na određenom području i razini financiranja potrebnog za stvaranje pokrivenosti. Uz to, cilj CEF-a trebao bi biti postizanje sveobuhvatne pokrivenosti kućanstava i područja jer nije ekonomično nedostatke na već pokrivenim područjima otklanjati u kasnijoj fazi. |
| --- | --- |

(38)

Nepovezana područja diljem Unije uska su grla i neiskorišteni potencijal za digitalno jedinstveno tržište. U većini ruralnih i udaljenih područja visokokvalitetna internetska povezivost može imati bitnu ulogu u sprečavanju digitalnog jaza, izolacije i raseljavanja smanjenjem troškova dostave robe i usluga te u djelomičnom kompenziranju udaljenosti. Visokokvalitetna internetska povezivost potrebna je za nove gospodarske prilike kao što su precizna poljoprivreda ili razvoj biogospodarstva u ruralnim područjima. CEF-om bi se trebalo doprinijeti tomu da se za sva kućanstva u Uniji, ruralna i urbana, osigura fiksna ili bežična povezivost velikog kapaciteta, s težištem na uvođenju mreža u područjima u kojima su uočeni određeni nedostaci tržišta koji se mogu riješiti bespovratnim sredstvima niskog intenziteta. Sinergije djelovanja koja se podupiru iz CEF-a trebale bi se povećati u najvećoj mogućoj mjeri, pri čemu bi trebalo voditi računa o razini koncentracije socioekonomskih pokretača na određenom području i razini financiranja potrebnog za stvaranje pokrivenosti. Uz to, cilj CEF-a trebao bi biti postizanje sveobuhvatne pokrivenosti kućanstava i područja jer nije ekonomično nedostatke na već pokrivenim područjima otklanjati u kasnijoj fazi.

| (39) | Osim toga, na temelju uspjeha inicijative WiFi4EU, CEF-om bi se trebalo nastaviti podupirati pružanje besplatne, sigurne, visokokvalitetne, lokalne bežične povezivosti u središtima lokalnog javnog života, među kojima su subjekti kojima je povjerena javna zadaća kao što su javna tijela i pružatelji javnih usluga, te vanjski prostori dostupni javnosti, kako bi se u lokalnim zajednicama promicala digitalna vizija Unije. |
| --- | --- |

(39)

Osim toga, na temelju uspjeha inicijative WiFi4EU, CEF-om bi se trebalo nastaviti podupirati pružanje besplatne, sigurne, visokokvalitetne, lokalne bežične povezivosti u središtima lokalnog javnog života, među kojima su subjekti kojima je povjerena javna zadaća kao što su javna tijela i pružatelji javnih usluga, te vanjski prostori dostupni javnosti, kako bi se u lokalnim zajednicama promicala digitalna vizija Unije.

| (40) | Digitalna infrastruktura važna je odskočna daska za inovacije. Kako bi se ostvario najveći mogući učinak, CEF bi se trebao usmjeriti na financiranje digitalne infrastrukture. Pojedinačne digitalne usluge i aplikacije, poput onih koje obuhvaćaju razne tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ili primjenu umjetne inteligencije, trebale bi stoga biti izvan područja primjene CEF-a te bi se umjesto toga trebale razmatrati u okviru drugih instrumenata kao što je, prema potrebi, program Digitalna Europa, uspostavljen Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (17). Također je važno maksimalno povećati sinergije između različitih programa. |
| --- | --- |

(40)

Digitalna infrastruktura važna je odskočna daska za inovacije. Kako bi se ostvario najveći mogući učinak, CEF bi se trebao usmjeriti na financiranje digitalne infrastrukture. Pojedinačne digitalne usluge i aplikacije, poput onih koje obuhvaćaju razne tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ili primjenu umjetne inteligencije, trebale bi stoga biti izvan područja primjene CEF-a te bi se umjesto toga trebale razmatrati u okviru drugih instrumenata kao što je, prema potrebi, program Digitalna Europa, uspostavljen Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (17). Također je važno maksimalno povećati sinergije između različitih programa.

| (41) | Za održivost očekivanih digitalnih usluga sljedeće generacije, poput usluga „interneta stvari” i digitalnih aplikacija, od kojih se očekuju znatne koristi za različite sektore i društvo u cjelini, bit će potrebna neprekinuta prekogranična pokrivenost 5G sustavima, posebno kako bi se omogućilo da korisnici i predmeti ostanu povezani dok su u pokretu. Međutim, scenariji podjele troškova uvođenja 5G mreža među tim sektorima i dalje su nejasni, a opaženi rizici komercijalnog uvođenja u nekim ključnim područjima vrlo visoki. Očekuje se da će cestovni koridori i željezničke veze biti ključna područja za prvu fazu novih aplikacija u području povezane mobilnosti i zato oni predstavljaju ključne prekogranične projekte za financiranje u okviru CEF-a. |
| --- | --- |

(41)

Za održivost očekivanih digitalnih usluga sljedeće generacije, poput usluga „interneta stvari” i digitalnih aplikacija, od kojih se očekuju znatne koristi za različite sektore i društvo u cjelini, bit će potrebna neprekinuta prekogranična pokrivenost 5G sustavima, posebno kako bi se omogućilo da korisnici i predmeti ostanu povezani dok su u pokretu. Međutim, scenariji podjele troškova uvođenja 5G mreža među tim sektorima i dalje su nejasni, a opaženi rizici komercijalnog uvođenja u nekim ključnim područjima vrlo visoki. Očekuje se da će cestovni koridori i željezničke veze biti ključna područja za prvu fazu novih aplikacija u području povezane mobilnosti i zato oni predstavljaju ključne prekogranične projekte za financiranje u okviru CEF-a.

| (42) | Uvođenje okosnica elektroničko-komunikacijskih mreža, uključujući podmorske kabele kojima se europska područja povezuju s trećim zemljama na drugim kontinentima ili kojima se povezuju europski otoci, najudaljenije regije ili prekomorske zemlje i prekomorska područja, među ostalim preko teritorijalnih voda Unije i isključivih gospodarskih pojaseva država članica, potrebno je kako bi se osigurala zalihost takve vitalne infrastrukture, povećali kapacitet i otpornost digitalnih mreža Unije te doprinijelo teritorijalnoj koheziji. Međutim, ti su projekti često komercijalno neodrživi bez javne potpore. Osim toga, trebala bi biti dostupna potpora za nadopunjavanje europskih resursa računalstva visokih performansi s odgovarajućim vezama terabitnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(42)

Uvođenje okosnica elektroničko-komunikacijskih mreža, uključujući podmorske kabele kojima se europska područja povezuju s trećim zemljama na drugim kontinentima ili kojima se povezuju europski otoci, najudaljenije regije ili prekomorske zemlje i prekomorska područja, među ostalim preko teritorijalnih voda Unije i isključivih gospodarskih pojaseva država članica, potrebno je kako bi se osigurala zalihost takve vitalne infrastrukture, povećali kapacitet i otpornost digitalnih mreža Unije te doprinijelo teritorijalnoj koheziji. Međutim, ti su projekti često komercijalno neodrživi bez javne potpore. Osim toga, trebala bi biti dostupna potpora za nadopunjavanje europskih resursa računalstva visokih performansi s odgovarajućim vezama terabitnog kapaciteta.

| (43) | Djelovanjima kojima se doprinosi projektima od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost trebala bi se uvesti najbolja dostupna i najprikladnija tehnologija za određeni projekt koja pruža najbolju ravnotežu između najnaprednijih tehnologija u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže i troškovne učinkovitosti. Takvim uvođenjima trebalo bi dati prednost u programima rada uzimajući u obzir kriterije iz ove Uredbe. Uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta može uključivati pasivnu infrastrukturu kako bi se postigle ne samo maksimalne socioekonomske koristi, nego i koristi za okoliš. Naposljetku, pri određivanju prioriteta za djelovanja trebala bi se uzeti u obzir potencijalna pozitivna prelijevanja u smislu povezivosti, na primjer ako se provedenim projektom može poboljšati ekonomska opravdanost budućih širenja mreže kojima bi se dodatno pokrila državna područja i stanovništvo u trenutačno nepokrivenim područjima. |
| --- | --- |

(43)

Djelovanjima kojima se doprinosi projektima od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost trebala bi se uvesti najbolja dostupna i najprikladnija tehnologija za određeni projekt koja pruža najbolju ravnotežu između najnaprednijih tehnologija u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže i troškovne učinkovitosti. Takvim uvođenjima trebalo bi dati prednost u programima rada uzimajući u obzir kriterije iz ove Uredbe. Uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta može uključivati pasivnu infrastrukturu kako bi se postigle ne samo maksimalne socioekonomske koristi, nego i koristi za okoliš. Naposljetku, pri određivanju prioriteta za djelovanja trebala bi se uzeti u obzir potencijalna pozitivna prelijevanja u smislu povezivosti, na primjer ako se provedenim projektom može poboljšati ekonomska opravdanost budućih širenja mreže kojima bi se dodatno pokrila državna područja i stanovništvo u trenutačno nepokrivenim područjima.

| (44) | Unija je razvila vlastitu tehnologiju za satelitsko određivanje položaja, navigaciju i određivanje vremena (PNT) (programi Galileo i EGNOS) i svoj vlastiti program za promatranje i praćenje Zemlje (Copernicus). Programi Galileo i EGNOS te program Copernicus nude napredne usluge kojima se stvaraju znatne gospodarske koristi za javne i privatne korisnike. Stoga bi svaka prometna, energetska ili digitalna infrastruktura koja se financira iz CEF-a, u kojoj se koristi PNT ili usluge promatranja Zemlje, trebala biti tehnički kompatibilna s tim programima. |
| --- | --- |

(44)

Unija je razvila vlastitu tehnologiju za satelitsko određivanje položaja, navigaciju i određivanje vremena (PNT) (programi Galileo i EGNOS) i svoj vlastiti program za promatranje i praćenje Zemlje (Copernicus). Programi Galileo i EGNOS te program Copernicus nude napredne usluge kojima se stvaraju znatne gospodarske koristi za javne i privatne korisnike. Stoga bi svaka prometna, energetska ili digitalna infrastruktura koja se financira iz CEF-a, u kojoj se koristi PNT ili usluge promatranja Zemlje, trebala biti tehnički kompatibilna s tim programima.

| (45) | Pozitivni rezultati prvog poziva na podnošenje ponuda u okviru mješovitog financiranja, pokrenutog 2017. u okviru trenutačnog programa, potvrdili su važnost i dodanu vrijednost upotrebe bespovratnih sredstava Unije u kombinaciji s financiranjem Europske investicijske banke, nacionalnih razvojnih banaka ili drugih razvojnih i javnih financijskih institucija te financijskih institucija i ulagatelja iz privatnog sektora, među ostalim u obliku javno-privatnih partnerstava. Mješovito financiranje trebalo bi doprinijeti privlačenju privatnih ulaganja i osigurati učinak poluge ukupnog doprinosa javnog sektora, u skladu s ciljevima programa InvestEU. CEF-om bi se stoga i dalje trebala podupirati djelovanja koja se mogu financirati kombinacijom bespovratnih sredstava Unije i drugih izvora financiranja. |
| --- | --- |

(45)

Pozitivni rezultati prvog poziva na podnošenje ponuda u okviru mješovitog financiranja, pokrenutog 2017. u okviru trenutačnog programa, potvrdili su važnost i dodanu vrijednost upotrebe bespovratnih sredstava Unije u kombinaciji s financiranjem Europske investicijske banke, nacionalnih razvojnih banaka ili drugih razvojnih i javnih financijskih institucija te financijskih institucija i ulagatelja iz privatnog sektora, među ostalim u obliku javno-privatnih partnerstava. Mješovito financiranje trebalo bi doprinijeti privlačenju privatnih ulaganja i osigurati učinak poluge ukupnog doprinosa javnog sektora, u skladu s ciljevima programa InvestEU. CEF-om bi se stoga i dalje trebala podupirati djelovanja koja se mogu financirati kombinacijom bespovratnih sredstava Unije i drugih izvora financiranja.

| (46) | Iznosi upotrijebljeni za operacije mješovitog financiranja u prometnom sektoru ne bi trebali premašiti 10 % iznosa iz naslova 1. stavka 2. VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. Trebalo bi moći koristiti operacije mješovitog financiranja, primjerice za djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost. |
| --- | --- |

(46)

Iznosi upotrijebljeni za operacije mješovitog financiranja u prometnom sektoru ne bi trebali premašiti 10 % iznosa iz naslova 1. stavka 2. VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. Trebalo bi moći koristiti operacije mješovitog financiranja, primjerice za djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost.

| (47) | Ciljevi politike CEF-a također se trebaju ostvarivati s pomoću financijskih instrumenata i proračunskog jamstva u okviru sastavnica politika programa InvestEU. Djelovanja iz CEF-a trebala bi se upotrijebiti za povećanje ulaganja rješavanjem tržišnih nedostataka ili neoptimalnih situacija za ulaganja, na razmjeran način, bez udvostručivanja ili istiskivanja privatnog financiranja, osobito ako djelovanja nisu komercijalno održiva, ali imaju jasnu e dodanu vrijednost Unije. |
| --- | --- |

(47)

Ciljevi politike CEF-a također se trebaju ostvarivati s pomoću financijskih instrumenata i proračunskog jamstva u okviru sastavnica politika programa InvestEU. Djelovanja iz CEF-a trebala bi se upotrijebiti za povećanje ulaganja rješavanjem tržišnih nedostataka ili neoptimalnih situacija za ulaganja, na razmjeran način, bez udvostručivanja ili istiskivanja privatnog financiranja, osobito ako djelovanja nisu komercijalno održiva, ali imaju jasnu e dodanu vrijednost Unije.

| (48) | Kako bi se poticao integrirani razvoj inovacijskog ciklusa, potrebno je osigurati komplementarnost inovativnih rješenja razvijenih u kontekstu okvirnih programa Unije za istraživanja i inovacije te inovativnih rješenja razvijenih uz potporu iz CEF-a. U tu svrhu, sinergijama s programom Obzor Europa, uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (18), treba osigurati da su potrebe u pogledu istraživanja i inovacija u prometnom, energetskom i digitalnom sektoru unutar Unije utvrđene i uspostavljene tijekom procesa strateškog planiranja Obzora Europa. Nadalje, sinergijama s programom Obzor Europa treba osigurati da se CEF-om podupire opsežno uvođenje inovativnih tehnologija i rješenja u područjima prometne, energetske i digitalne infrastrukture, posebno onih koji proizlaze iz Obzora Europa. Uz to, sinergijama s programom Obzor Europa treba osigurati lakšu razmjenu podataka i informacija između Obzora Europa i CEF-a, na primjer izdvajanjem tržišno najspremnijih tehnologija iz Obzora Europa koje bi se mogle dalje uvoditi putem CEF-a. |
| --- | --- |

(48)

Kako bi se poticao integrirani razvoj inovacijskog ciklusa, potrebno je osigurati komplementarnost inovativnih rješenja razvijenih u kontekstu okvirnih programa Unije za istraživanja i inovacije te inovativnih rješenja razvijenih uz potporu iz CEF-a. U tu svrhu, sinergijama s programom Obzor Europa, uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (18), treba osigurati da su potrebe u pogledu istraživanja i inovacija u prometnom, energetskom i digitalnom sektoru unutar Unije utvrđene i uspostavljene tijekom procesa strateškog planiranja Obzora Europa. Nadalje, sinergijama s programom Obzor Europa treba osigurati da se CEF-om podupire opsežno uvođenje inovativnih tehnologija i rješenja u područjima prometne, energetske i digitalne infrastrukture, posebno onih koji proizlaze iz Obzora Europa. Uz to, sinergijama s programom Obzor Europa treba osigurati lakšu razmjenu podataka i informacija između Obzora Europa i CEF-a, na primjer izdvajanjem tržišno najspremnijih tehnologija iz Obzora Europa koje bi se mogle dalje uvoditi putem CEF-a.

| (49) | Trajanje CEF-a trebalo bi uskladiti s trajanjem VFO-a. Ovom Uredbom trebala bi se utvrditi financijska omotnica za cijelo razdoblje 2021.–2027., koja treba predstavljati primarni referentni iznos, u smislu točke 18. Međuinstitucionalnog sporazuma od 16. prosinca 2020. Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (19), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(49)

Trajanje CEF-a trebalo bi uskladiti s trajanjem VFO-a. Ovom Uredbom trebala bi se utvrditi financijska omotnica za cijelo razdoblje 2021.–2027., koja treba predstavljati primarni referentni iznos, u smislu točke 18. Međuinstitucionalnog sporazuma od 16. prosinca 2020. Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (19), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (50) | Na razini Unije europski semestar za koordinaciju gospodarskih politika jest okvir unutar kojeg se utvrđuju nacionalni prioriteti za reforme i prati njihova provedba. Države članice izrađuju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se podupiru ti prioriteti reformi. Te bi strategije trebalo predstaviti zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se prikazali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja koji se trebaju financirati iz nacionalnih sredstava ili sredstava Unije, ili oboje. Oni bi trebali služiti i za dosljednu upotrebu financijskih sredstava Unije te za maksimalno iskorištavanje dodane vrijednosti financijske potpore koja će se primati prvenstveno iz EFRR-a i Kohezijskog fonda, europske funkcije stabilizacije ulaganja, programa InvestEU-a i CEF-a, ako je primjenjivo. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati i u skladu s Unijinim i nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, ako je primjenjivo. |
| --- | --- |

(50)

Na razini Unije europski semestar za koordinaciju gospodarskih politika jest okvir unutar kojeg se utvrđuju nacionalni prioriteti za reforme i prati njihova provedba. Države članice izrađuju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se podupiru ti prioriteti reformi. Te bi strategije trebalo predstaviti zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se prikazali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja koji se trebaju financirati iz nacionalnih sredstava ili sredstava Unije, ili oboje. Oni bi trebali služiti i za dosljednu upotrebu financijskih sredstava Unije te za maksimalno iskorištavanje dodane vrijednosti financijske potpore koja će se primati prvenstveno iz EFRR-a i Kohezijskog fonda, europske funkcije stabilizacije ulaganja, programa InvestEU-a i CEF-a, ako je primjenjivo. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati i u skladu s Unijinim i nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, ako je primjenjivo.

| (51) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se osobito određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, nagrada, nabave i neizravnog upravljanja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. |
| --- | --- |

(51)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se osobito određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, nagrada, nabave i neizravnog upravljanja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije.

| (52) | Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. Pri tom odabiru trebalo bi razmotriti upotrebu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. Pri tom odabiru trebalo bi razmotriti upotrebu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (53) | Pravni subjekti s poslovnim nastanom u Uniji trebali bi u najvećoj mogućoj mjeri moći sudjelovati na uzajamnoj osnovi u istovjetnim programima trećih zemalja koje sudjeluju u CEF-u. |
| --- | --- |

(53)

Pravni subjekti s poslovnim nastanom u Uniji trebali bi u najvećoj mogućoj mjeri moći sudjelovati na uzajamnoj osnovi u istovjetnim programima trećih zemalja koje sudjeluju u CEF-u.

| (54) | Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru (20) („Sporazum o EGP-u”), kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene na temelju tog sporazuma. Treće zemlje također mogu sudjelovati na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo uvesti posebnu odredbu kojom se od trećih zemalja zahtijeva da dodijele odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. |
| --- | --- |

(54)

Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru (20) („Sporazum o EGP-u”), kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene na temelju tog sporazuma. Treće zemlje također mogu sudjelovati na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo uvesti posebnu odredbu kojom se od trećih zemalja zahtijeva da dodijele odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti.

| (55) | U Financijskoj uredbi utvrđena su pravila za dodjeljivanje bespovratnih sredstava. Kako bi se uzele u obzir posebnosti djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a i osigurala dosljedna provedba među sektorima obuhvaćenima CEF-om, potrebno je pružiti dodatne upute u pogledu kriterija prihvatljivosti i kriterija za dodjelu. Pri odabiru operacija i njihovom financiranju trebalo bi zahtijevati samo usklađenost s uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi i u Financijskoj uredbi. Ne dovodeći u pitanje Financijsku uredbu, trebalo bi omogućiti da se u programima rada predvide pojednostavnjeni postupci. |
| --- | --- |

(55)

U Financijskoj uredbi utvrđena su pravila za dodjeljivanje bespovratnih sredstava. Kako bi se uzele u obzir posebnosti djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a i osigurala dosljedna provedba među sektorima obuhvaćenima CEF-om, potrebno je pružiti dodatne upute u pogledu kriterija prihvatljivosti i kriterija za dodjelu. Pri odabiru operacija i njihovom financiranju trebalo bi zahtijevati samo usklađenost s uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi i u Financijskoj uredbi. Ne dovodeći u pitanje Financijsku uredbu, trebalo bi omogućiti da se u programima rada predvide pojednostavnjeni postupci.

| (56) | U skladu s Financijskom uredbom kriteriji za odabir i dodjelu utvrđeni su u programima rada. U prometnom sektoru kvalitetu i relevantnost projekta trebalo bi procijeniti uzimajući u obzir i očekivani učinak projekta na europsku povezivost, njegovu usklađenost sa zahtjevima za pristupačnost i njegovu strategiju u vezi s potrebama održavanja u budućnosti. |
| --- | --- |

(56)

U skladu s Financijskom uredbom kriteriji za odabir i dodjelu utvrđeni su u programima rada. U prometnom sektoru kvalitetu i relevantnost projekta trebalo bi procijeniti uzimajući u obzir i očekivani učinak projekta na europsku povezivost, njegovu usklađenost sa zahtjevima za pristupačnost i njegovu strategiju u vezi s potrebama održavanja u budućnosti.

| (57) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (21) i uredbama Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (22), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (23) i (EU) 2017/1939 (24), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 OLAF je ovlašten provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon za djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (25). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(57)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (21) i uredbama Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (22), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (23) i (EU) 2017/1939 (24), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 OLAF je ovlašten provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon za djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (25). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava.

| (58) | Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (26) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima CEF-a i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani. |
| --- | --- |

(58)

Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (26) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima CEF-a i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani.

| (59) | Unija bi trebala nastojati postići dosljednost i sinergije s programima Unije za vanjske politike, uključujući predpristupnu pomoć u skladu s aktivnostima poduzetima u kontekstu Komunikacije Komisije od 6. veljače 2018. pod naslovom „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom”. |
| --- | --- |

(59)

Unija bi trebala nastojati postići dosljednost i sinergije s programima Unije za vanjske politike, uključujući predpristupnu pomoć u skladu s aktivnostima poduzetima u kontekstu Komunikacije Komisije od 6. veljače 2018. pod naslovom „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom”.

| (60) | Ako treće zemlje ili subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama sudjeluju u djelovanjima kojima se doprinosi projektima od zajedničkog interesa ili prekograničnim projektima u području obnovljive energije, financijska potpora trebala bi biti dostupna samo ako je neophodna za postizanje ciljeva tih projekata. U pogledu prekograničnih projekata u području obnovljive energije, prilikom suradnje između jedne ili više država članica i treće zemlje (među ostalim u sklopu Energetske zajednice) trebalo bi poštovati uvjete utvrđene u Direktivi (EU) 2018/2001 o potrebi za postojanjem fizičke veze s Unijom. |
| --- | --- |

(60)

Ako treće zemlje ili subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama sudjeluju u djelovanjima kojima se doprinosi projektima od zajedničkog interesa ili prekograničnim projektima u području obnovljive energije, financijska potpora trebala bi biti dostupna samo ako je neophodna za postizanje ciljeva tih projekata. U pogledu prekograničnih projekata u području obnovljive energije, prilikom suradnje između jedne ili više država članica i treće zemlje (među ostalim u sklopu Energetske zajednice) trebalo bi poštovati uvjete utvrđene u Direktivi (EU) 2018/2001 o potrebi za postojanjem fizičke veze s Unijom.

| (61) | Komisija u svojoj Komunikaciji od 3. listopada 2017. pod naslovom „Kako unaprijediti funkcioniranje javne nabave u Europi i za nju”, navodi da je Unija najotvorenije tržište na svijetu kad je riječ o javnoj nabavi, no poduzeća iz Unije nemaju uvijek recipročan pristup tržištima drugih zemalja. Korisnici CEF-a trebali bi stoga u potpunosti iskoristiti mogućnosti strateške nabave koje nudi Direktiva 2014/25/EU (27). |
| --- | --- |

(61)

Komisija u svojoj Komunikaciji od 3. listopada 2017. pod naslovom „Kako unaprijediti funkcioniranje javne nabave u Europi i za nju”, navodi da je Unija najotvorenije tržište na svijetu kad je riječ o javnoj nabavi, no poduzeća iz Unije nemaju uvijek recipročan pristup tržištima drugih zemalja. Korisnici CEF-a trebali bi stoga u potpunosti iskoristiti mogućnosti strateške nabave koje nudi Direktiva 2014/25/EU (27).

| (62) | Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (28). trebalo bi provesti evaluaciju CEF -a na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, kao što je praćenje djelovanja u području klime izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka CEF-a u praksi. Komisija bi trebala provoditi evaluacije te o njima obavješćivati Europski parlament, Vijeće, Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija kako bi se procijenila djelotvornost i učinkovitost financiranja te njegov učinak na sveukupne ciljeve CEF-a te poduzele sve potrebne prilagodbe. |
| --- | --- |

(62)

Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (28). trebalo bi provesti evaluaciju CEF -a na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, kao što je praćenje djelovanja u području klime izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka CEF-a u praksi. Komisija bi trebala provoditi evaluacije te o njima obavješćivati Europski parlament, Vijeće, Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija kako bi se procijenila djelotvornost i učinkovitost financiranja te njegov učinak na sveukupne ciljeve CEF-a te poduzele sve potrebne prilagodbe.

| (63) | Potrebno je provoditi mjere za transparentno, odgovorno i odgovarajuće praćenje i izvješćivanje, uključujući mjerljive pokazatelje, radi procjenjivanja napretka CEF-a prema postizanju općih i specifičnih ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi i izvješćivanja o njemu. Tim bi se mjerama također trebalo osigurati da se postignuća CEF-a prepoznaju. Tim sustavom za izvješćivanje o uspješnosti trebalo bi se osigurati da su podaci za praćenje provedbe CEF-a i njegovih rezultata prikladni za detaljnu analizu postignutog napretka i teškoća do kojih je došlo te da se ti podaci i rezultati prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. Kako bi se prikupili podaci relevantni za CEF, nužno je za primatelje sredstava Unije utvrditi razmjerne zahtjeve za izvješćivanje. |
| --- | --- |

(63)

Potrebno je provoditi mjere za transparentno, odgovorno i odgovarajuće praćenje i izvješćivanje, uključujući mjerljive pokazatelje, radi procjenjivanja napretka CEF-a prema postizanju općih i specifičnih ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi i izvješćivanja o njemu. Tim bi se mjerama također trebalo osigurati da se postignuća CEF-a prepoznaju. Tim sustavom za izvješćivanje o uspješnosti trebalo bi se osigurati da su podaci za praćenje provedbe CEF-a i njegovih rezultata prikladni za detaljnu analizu postignutog napretka i teškoća do kojih je došlo te da se ti podaci i rezultati prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. Kako bi se prikupili podaci relevantni za CEF, nužno je za primatelje sredstava Unije utvrditi razmjerne zahtjeve za izvješćivanje.

| (64) | CEF bi trebalo provoditi putem programâ rada. Komisija bi do 15. listopada 2021. trebala donijeti prve višegodišnje programe rada koji bi trebali uključivati raspored poziva na podnošenje prijedloga za prve tri godine CEF-a, njihove teme i okvirni proračun, kao i mogući okvir za cjelokupno programsko razdoblje. |
| --- | --- |

(64)

CEF bi trebalo provoditi putem programâ rada. Komisija bi do 15. listopada 2021. trebala donijeti prve višegodišnje programe rada koji bi trebali uključivati raspored poziva na podnošenje prijedloga za prve tri godine CEF-a, njihove teme i okvirni proračun, kao i mogući okvir za cjelokupno programsko razdoblje.

| (65) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s utvrđivanjem posebnih pravila o sufinanciranju između dijelova na prekograničnim projektima u području obnovljive energije, određivanjem, prema potrebi, zahtjeva za infrastrukturu primjenjivih na određene kategorije djelovanja u vezi s infrastrukturom dvojne namjene te postupka evaluacije u pogledu djelovanja povezanih s djelovanjima koja se odnose na infrastrukturu dvojne namjene, donošenjem programa rada i dodjelom financijske potpore Unije. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (29). |
| --- | --- |

(65)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s utvrđivanjem posebnih pravila o sufinanciranju između dijelova na prekograničnim projektima u području obnovljive energije, određivanjem, prema potrebi, zahtjeva za infrastrukturu primjenjivih na određene kategorije djelovanja u vezi s infrastrukturom dvojne namjene te postupka evaluacije u pogledu djelovanja povezanih s djelovanjima koja se odnose na infrastrukturu dvojne namjene, donošenjem programa rada i dodjelom financijske potpore Unije. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (29).

| (66) | Kako bi se, prema potrebi, prilagodili pokazatelji koji se upotrebljavaju za praćenje CEF-a, indikativni postoci proračunskih sredstava dodijeljenih za svaki specifični cilj u prometnom sektoru i definicija koridora osnovne prometne mreže, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom dijelova I., II. i III. Priloga ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(66)

Kako bi se, prema potrebi, prilagodili pokazatelji koji se upotrebljavaju za praćenje CEF-a, indikativni postoci proračunskih sredstava dodijeljenih za svaki specifični cilj u prometnom sektoru i definicija koridora osnovne prometne mreže, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom dijelova I., II. i III. Priloga ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (67) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, a to su izgradnja, razvoj, modernizacija i dovršetak transeuropske mreže u prometnom, energetskom i digitalnom sektoru te olakšavanje prekogranične suradnje u području obnovljive energije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(67)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, a to su izgradnja, razvoj, modernizacija i dovršetak transeuropske mreže u prometnom, energetskom i digitalnom sektoru te olakšavanje prekogranične suradnje u području obnovljive energije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (68) | Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (30) i Uredbu (EU) br. 283/2014 trebalo bi stoga staviti izvan snage. Međutim, trebalo bi zadržati učinke članka 29. Uredbe (EU) br. 1316/2013 kojim se mijenja Prilog Uredbi (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (31) u pogledu popisa teretnih koridora. |
| --- | --- |

(68)

Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (30) i Uredbu (EU) br. 283/2014 trebalo bi stoga staviti izvan snage. Međutim, trebalo bi zadržati učinke članka 29. Uredbe (EU) br. 1316/2013 kojim se mijenja Prilog Uredbi (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (31) u pogledu popisa teretnih koridora.

| (69) | Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnim područjima politika i omogućila provedba od početka VFO-a za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021., |
| --- | --- |

(69)

Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnim područjima politika i omogućila provedba od početka VFO-a za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja Instrument za povezivanje Europe („CEF”) za vrijeme trajanja višegodišnjeg financijskog okvira („VFO”) za razdoblje 2021.–2027.

Ovom se Uredbom utvrđuju ciljevi CEF-a, njegov proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za pružanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „djelovanje” znači bilo koja aktivnost za koju je utvrđeno da je financijski i tehnički neovisna, za koju postoji vremenski rok i koja je nužna za provedbu projekta od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

(a)

„djelovanje” znači bilo koja aktivnost za koju je utvrđeno da je financijski i tehnički neovisna, za koju postoji vremenski rok i koja je nužna za provedbu projekta od zajedničkog interesa;

| (b) | „alternativna goriva” znači alternativna goriva za sve vrste prijevoza kako su definirana u članku 2. točki 1. Direktive 2014/94/EU; |
| --- | --- |

(b)

„alternativna goriva” znači alternativna goriva za sve vrste prijevoza kako su definirana u članku 2. točki 1. Direktive 2014/94/EU;

| (c) | „korisnik” znači subjekt s pravnom osobnošću s kojim je potpisan sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

(c)

„korisnik” znači subjekt s pravnom osobnošću s kojim je potpisan sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava;

| (d) | „operacija mješovitog financiranja” znači djelovanja koja se podupire iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama mješovitog financiranja u skladu s člankom 2. točkom 6. Financijske uredbe, u kojoj se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti i/ili proračunska jamstva iz proračuna Unije s povratnim oblicima potpore razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te financijskih institucija privatnog sektora i ulagatelja privatnog sektora; |
| --- | --- |

(d)

„operacija mješovitog financiranja” znači djelovanja koja se podupire iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama mješovitog financiranja u skladu s člankom 2. točkom 6. Financijske uredbe, u kojoj se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti i/ili proračunska jamstva iz proračuna Unije s povratnim oblicima potpore razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te financijskih institucija privatnog sektora i ulagatelja privatnog sektora;

| (e) | „sveobuhvatna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

(e)

„sveobuhvatna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| (f) | „osnovna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

(f)

„osnovna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| (g) | „koridori osnovne mreže” znači instrumenti za olakšavanje usklađene provedbe osnovne mreže kako je predviđeno u poglavlju IV. Uredbe (EU) br. 1315/2013 i popisu u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(g)

„koridori osnovne mreže” znači instrumenti za olakšavanje usklađene provedbe osnovne mreže kako je predviđeno u poglavlju IV. Uredbe (EU) br. 1315/2013 i popisu u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi;

| (h) | „prekogranična veza” znači, u prometnom sektoru, projekt od zajedničkog interesa kojim se osigurava kontinuitet mreže TEN-T između država članica ili između države članice i treće zemlje; |
| --- | --- |

(h)

„prekogranična veza” znači, u prometnom sektoru, projekt od zajedničkog interesa kojim se osigurava kontinuitet mreže TEN-T između država članica ili između države članice i treće zemlje;

| (i) | „veza koja nedostaje” znači prometna dionica mreže TEN-T koja nedostaje za sve vrste prijevoza ili prometna dionica kojom se osigurava povezanost osnovnih ili sveobuhvatnih mreža s koridorima mreže TEN-T koja ometa kontinuitet mreže TEN-T ili uključuje jedno ili više uskih grla koja utječu na kontinuitet mreže TEN-T; |
| --- | --- |

(i)

„veza koja nedostaje” znači prometna dionica mreže TEN-T koja nedostaje za sve vrste prijevoza ili prometna dionica kojom se osigurava povezanost osnovnih ili sveobuhvatnih mreža s koridorima mreže TEN-T koja ometa kontinuitet mreže TEN-T ili uključuje jedno ili više uskih grla koja utječu na kontinuitet mreže TEN-T;

| (j) | „infrastruktura s dvojnom namjenom” znači infrastruktura prometne mreže koja služi i za civilne i za obrambene potrebe; |
| --- | --- |

(j)

„infrastruktura s dvojnom namjenom” znači infrastruktura prometne mreže koja služi i za civilne i za obrambene potrebe;

| (k) | „prekogranični projekt u području obnovljive energije” znači projekt koji je odabran ili prihvatljiv za odabir na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora između dvije države članice ili više njih ili dogovora između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih, kako je utvrđeno u člancima 8., 9., 11. i 13. Direktive (EU) 2018/2001, u pogledu planiranja ili uvođenja obnovljive energije, u skladu s kriterijima utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(k)

„prekogranični projekt u području obnovljive energije” znači projekt koji je odabran ili prihvatljiv za odabir na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora između dvije države članice ili više njih ili dogovora između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih, kako je utvrđeno u člancima 8., 9., 11. i 13. Direktive (EU) 2018/2001, u pogledu planiranja ili uvođenja obnovljive energije, u skladu s kriterijima utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi;

| (l) | „energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači energetska učinkovitost na prvom mjestu kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EZ) br. 2018/1999; |
| --- | --- |

(l)

„energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači energetska učinkovitost na prvom mjestu kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EZ) br. 2018/1999;

| (m) | „infrastruktura za digitalnu povezivost” znači mreže vrlo velikog kapaciteta, 5G sustavi, vrlo kvalitetna lokalna bežična povezivost i mrežne okosnice te operativne digitalne platforme izravno povezane s prometnom i energetskom infrastrukturom; |
| --- | --- |

(m)

„infrastruktura za digitalnu povezivost” znači mreže vrlo velikog kapaciteta, 5G sustavi, vrlo kvalitetna lokalna bežična povezivost i mrežne okosnice te operativne digitalne platforme izravno povezane s prometnom i energetskom infrastrukturom;

| (n) | „5G sustavi” znači skup elemenata digitalne infrastrukture utemeljen na globalno usuglašenim standardima za mobilne i bežične komunikacijske tehnologije koji se upotrebljava za povezivost i usluge s dodanom vrijednošću naprednih karakteristika kao što su velike brzine prijenosa podataka i veliki podatkovni kapaciteti, komunikacije niske latencije, iznimno visoka pouzdanost ili podrška za velik broj povezanih uređaja; |
| --- | --- |

(n)

„5G sustavi” znači skup elemenata digitalne infrastrukture utemeljen na globalno usuglašenim standardima za mobilne i bežične komunikacijske tehnologije koji se upotrebljava za povezivost i usluge s dodanom vrijednošću naprednih karakteristika kao što su velike brzine prijenosa podataka i veliki podatkovni kapaciteti, komunikacije niske latencije, iznimno visoka pouzdanost ili podrška za velik broj povezanih uređaja;

| (o) | „5G koridor” znači cestovni ili željeznički prometni pravac ili unutarnji plovni put koji je u potpunosti pokriven infrastrukturom za digitalnu povezivost, a posebno 5G sustavima, koji omogućuje neprekidno pružanje sinergijskih digitalnih usluga kao što su povezana i automatizirana mobilnost, slične usluge pametne mobilnosti za željeznice ili digitalna povezivost na unutarnjim plovnim putovima; |
| --- | --- |

(o)

„5G koridor” znači cestovni ili željeznički prometni pravac ili unutarnji plovni put koji je u potpunosti pokriven infrastrukturom za digitalnu povezivost, a posebno 5G sustavima, koji omogućuje neprekidno pružanje sinergijskih digitalnih usluga kao što su povezana i automatizirana mobilnost, slične usluge pametne mobilnosti za željeznice ili digitalna povezivost na unutarnjim plovnim putovima;

| (p) | „operativne digitalne platforme izravno povezane s prometnom i energetskom infrastrukturom” znači fizički i virtualni resursi informacijske i komunikacijske tehnologije koji funkcioniraju preko komunikacijske infrastrukture i podupiru protok, pohranu, obradu i analizu podataka o prometnoj ili energetskoj infrastrukturi, ili oboje; |
| --- | --- |

(p)

„operativne digitalne platforme izravno povezane s prometnom i energetskom infrastrukturom” znači fizički i virtualni resursi informacijske i komunikacijske tehnologije koji funkcioniraju preko komunikacijske infrastrukture i podupiru protok, pohranu, obradu i analizu podataka o prometnoj ili energetskoj infrastrukturi, ili oboje;

| (q) | „projekt od zajedničkog interesa” znači projekt utvrđen u Uredbi (EU) br. 1315/2013, Uredbi (EU) br. 347/2013 ili članku 8. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(q)

„projekt od zajedničkog interesa” znači projekt utvrđen u Uredbi (EU) br. 1315/2013, Uredbi (EU) br. 347/2013 ili članku 8. ove Uredbe;

| (r) | „studije” znači aktivnosti potrebne za pripremu provedbe projekta, kao što su pripremne i validacijske studije, kao i studije mapiranja, izvedivosti, evaluacije i ispitivanja, među ostalim i u obliku softvera, te sve druge mjere tehničke podrške, uključujući prethodno djelovanje za utvrđivanje i razvoj projekta i odlučivanje o njegovu financiranju, kao što su istraživanje dotičnih lokacija i priprema financijskog paketa; |
| --- | --- |

(r)

„studije” znači aktivnosti potrebne za pripremu provedbe projekta, kao što su pripremne i validacijske studije, kao i studije mapiranja, izvedivosti, evaluacije i ispitivanja, među ostalim i u obliku softvera, te sve druge mjere tehničke podrške, uključujući prethodno djelovanje za utvrđivanje i razvoj projekta i odlučivanje o njegovu financiranju, kao što su istraživanje dotičnih lokacija i priprema financijskog paketa;

| (s) | „socioekonomski pokretači” znači subjekti koji mogu na temelju svoje zadaće, prirode ili lokacije izravno ili neizravno generirati važne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice na području koje ih okružuje ili na svojem području utjecaja; |
| --- | --- |

(s)

„socioekonomski pokretači” znači subjekti koji mogu na temelju svoje zadaće, prirode ili lokacije izravno ili neizravno generirati važne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice na području koje ih okružuje ili na svojem području utjecaja;

| (t) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije država članica Unije; |
| --- | --- |

(t)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije država članica Unije;

| (u) | „mreže vrlo velikog kapaciteta” znači mreže vrlo velikog kapaciteta kako su definirane u članku 2. točki 2. Direktive (EU) 2018/1972; |
| --- | --- |

(u)

„mreže vrlo velikog kapaciteta” znači mreže vrlo velikog kapaciteta kako su definirane u članku 2. točki 2. Direktive (EU) 2018/1972;

| (v) | „radovi” znači kupnja, nabava i primjena sastavnih dijelova, sustava i usluga, uključujući softver, izradu nacrta i izvođenje građevinskih radova i ugradnju koji se odnose na projekt, prihvaćanje radova i početak provedbe projekta. |
| --- | --- |

(v)

„radovi” znači kupnja, nabava i primjena sastavnih dijelova, sustava i usluga, uključujući softver, izradu nacrta i izvođenje građevinskih radova i ugradnju koji se odnose na projekt, prihvaćanje radova i početak provedbe projekta.

Članak 3.

Ciljevi

1.   Opći su ciljevi CEF-a izgradnja, razvoj, modernizacija i dovršetak transeuropskih mreža u prometnom, energetskom i digitalnom sektoru te olakšavanje prekogranične suradnje u području obnovljive energije, uzimajući u obzir dugoročne obveze u pogledu dekarbonizacije i ciljeve povećanja konkurentnosti Europe; pametan, održiv i uključiv rast; teritorijalna, socijalna i ekonomska kohezija te pristup unutarnjem tržištu i njegova integracija s naglaskom na olakšavanju sinergija između prometnog, energetskog i digitalnog sektora.

2.   Specifični su ciljevi CEF-a:

| (a) | u prometnom sektoru:






  i. | doprinijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite, međusobno povezane i multimodalne mreže te na infrastrukturu za pametnu, interoperabilnu, održivu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost u skladu s ciljevima Uredbe (EU) br. 1315/2013; i |
| --- | --- | --- |

(a)

u prometnom sektoru:

i.

doprinijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite, međusobno povezane i multimodalne mreže te na infrastrukturu za pametnu, interoperabilnu, održivu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost u skladu s ciljevima Uredbe (EU) br. 1315/2013; i

| ii. | prilagoditi dijelove mreže TEN-T za dvojnu namjenu prometne infrastrukture s ciljem poboljšanja i civilne i vojne mobilnosti; |
| --- | --- |

ii.

prilagoditi dijelove mreže TEN-T za dvojnu namjenu prometne infrastrukture s ciljem poboljšanja i civilne i vojne mobilnosti;

| (b) | u energetskom sektoru:






  i. | doprinijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na daljnju integraciju učinkovitog i konkurentnog unutarnjeg energetskog tržišta, interoperabilnost mreža na prekograničnoj i sektorskoj razini, olakšavanje dekarbonizacije gospodarstva, promicanje energetske učinkovitosti i jamčenje sigurnosti opskrbe; i |
| --- | --- | --- |

(b)

u energetskom sektoru:

i.

doprinijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na daljnju integraciju učinkovitog i konkurentnog unutarnjeg energetskog tržišta, interoperabilnost mreža na prekograničnoj i sektorskoj razini, olakšavanje dekarbonizacije gospodarstva, promicanje energetske učinkovitosti i jamčenje sigurnosti opskrbe; i

| ii. | olakšati prekograničnu suradnju u području energije, uključujući obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

ii.

olakšati prekograničnu suradnju u području energije, uključujući obnovljivu energiju;

| (c) | u digitalnom sektoru: doprinijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na uvođenje sigurnih i zaštićenih digitalnih mreža vrlo velikog kapaciteta i omogućivanje pristupa njima, uključujući 5G sustave te povećanju otpornosti i kapaciteta digitalnih mrežnih okosnica na državnim područjima Unije njihovim povezivanjem sa susjednim državnim područjima, kao i digitalizaciji prometnih i energetskih mreža. |
| --- | --- |

(c)

u digitalnom sektoru: doprinijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na uvođenje sigurnih i zaštićenih digitalnih mreža vrlo velikog kapaciteta i omogućivanje pristupa njima, uključujući 5G sustave te povećanju otpornosti i kapaciteta digitalnih mrežnih okosnica na državnim područjima Unije njihovim povezivanjem sa susjednim državnim područjima, kao i digitalizaciji prometnih i energetskih mreža.

Članak 4.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu CEF-a za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 33 710 000 000 EUR (32) u tekućim cijenama.

U skladu s ciljem Unije da se djelovanja u području klime uključe u sektorske politike Unije i fondove Unije, CEF svojim djelovanjima doprinosi 60 % svoje ukupne financijske omotnice za klimatske ciljeve.

2.   Iznos iz stavka 1. raspoređuje se kako slijedi:

| (a) | 25 807 000 000 EUR za specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) od čega:






  i. | 12 830 000 000 EUR iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027., naslov 1. stavak 2. za europska strateška ulaganja; |
| --- | --- | --- |

(a)

25 807 000 000 EUR za specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) od čega:

i.

12 830 000 000 EUR iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027., naslov 1. stavak 2. za europska strateška ulaganja;

| ii. | 11 286 000 000 EUR prenesenih iz Kohezijskog fonda kako bi ih se potrošilo u skladu s ovom Uredbom isključivo u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda; |
| --- | --- |

ii.

11 286 000 000 EUR prenesenih iz Kohezijskog fonda kako bi ih se potrošilo u skladu s ovom Uredbom isključivo u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda;

| iii. | 1 691 000 000 EUR iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027., naslov 5. stavak 13., za specifični cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii.; |
| --- | --- |

iii.

1 691 000 000 EUR iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027., naslov 5. stavak 13., za specifični cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii.;

| (b) | 5 838 000 000 EUR za specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b) od čega 15 %, ovisno o prihvaćanju na tržištu, za prekogranične projekte u području obnovljive energije, a ako se dosegne prag od 15 %, Komisija taj iznos povećava do 20 %, ovisno o prihvaćanju na tržištu; |
| --- | --- |

(b)

5 838 000 000 EUR za specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b) od čega 15 %, ovisno o prihvaćanju na tržištu, za prekogranične projekte u području obnovljive energije, a ako se dosegne prag od 15 %, Komisija taj iznos povećava do 20 %, ovisno o prihvaćanju na tržištu;

| (c) | 2 065 000 000 EUR za specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c). |
| --- | --- |

(c)

2 065 000 000 EUR za specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c).

3.   Komisija ne odstupa od iznosa iz stavka 2. točke (a) podtočke ii.

4.   Do 1 % iznosa iz stavka 1. može se upotrijebiti za financiranje tehničke i administrativne pomoći za provedbu CEF-a i smjernica za pojedinačne sektore, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne sustave informacijske tehnologije. Taj se iznos može upotrijebiti i za financiranje pratećih mjera za potporu pripremi projekata te posebice za pružanje savjetodavnih usluga za nositelje projekata o mogućnostima financiranja kako bi im se pomoglo u financijskom strukturiranju njihova projekta.

5.   Proračunske obveze za djelovanja koja traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti na godišnje obroke tijekom dviju ili više godina.

6.   U skladu s člankom 193. stavkom 2. drugim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, uzimajući u obzir odgođeno stupanje na snagu ove Uredbe i kako bi se osigurao kontinuitet, tijekom ograničenog razdoblja troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe mogu se smatrati prihvatljivima od 1. siječnja 2021. čak i ako su nastali prije podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava.

7.   Iznos prenesen iz Kohezijskog fonda provodi se u skladu s ovom Uredbom, podložno stavku 8. ovog članka i ne dovodeći u pitanje članak 15. stavak 2. točku (c).

8.   Kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda, 30 % tih iznosa stavlja se odmah na raspolaganje na konkurentskoj osnovi svim državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom, pri čemu se prioritet daje podupiranju najvećeg mogućeg broja prekograničnih veza i veza koje nedostaju. Do 31. prosinca 2023. u odabiru projekata prihvatljivih za financiranje poštuje se nacionalna dodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda u pogledu 70 % prenesenih sredstava. Od 1. siječnja 2024. sredstva prenesena u CEF koja nisu usmjerena u projekt prometne infrastrukture stavljaju se na raspolaganje svim državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom.

9.   Kad je riječ o državama članicama čiji je bruto nacionalni dohodak (BND) po stanovniku, mjeren prema standardima kupovne moći za razdoblje 2015.–2017., manji od 60 % prosječnog BND-a po stanovniku u EU-27, 70 % od 70 % iznosa koji su te države članice prenijele u CEF jamči se do 31. prosinca 2024.

10.   Do 31. prosinca 2025. ukupni iznos dodijeljen iz iznosa iz stavka 2. točke (a) podtočke ii. djelovanjima u državi članici koja je prihvatljiva za financiranje iz Kohezijskog fonda ne smije premašiti 170 % udjela te države članice u ukupnom iznosu prenesenom iz Kohezijskog fonda.

11.   Kako bi se pružila potpora državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda, a koje bi mogle naići na poteškoće u izradi projekata dostatne zrelosti, kvalitete ili oboje, i koji imaju dovoljnu dodanu vrijednost Unije, posebna se pozornost posvećuje tehničkoj pomoći čiji je cilj jačanje institucionalnih kapaciteta i učinkovitosti javnih uprava i javnih službi u pogledu razvoja i provedbe projekata navedenih u ovoj Uredbi.

Komisija čini sve što je u njezinoj moći kako bi omogućila da države članice koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda do kraja razdoblja 2021.–2027. ostvare najveću moguću apsorpciju iznosa prenesenog u CEF, među ostalim organizacijom dodatnih poziva.

Osim toga, posebna pozornost i potpora pružaju se onim državama članicama čiji je BND po stanovniku, izmjeren standardima kupovne moći za razdoblje 2015.–2017., manji od 60 % prosječnog BND-a po stanovniku u EU-27.

12.   Iznos prenesen iz Kohezijskog fonda ne upotrebljava se za financiranje međusektorskih programa rada i operacija mješovitog financiranja.

13.   Sredstva dodijeljena državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja mogu se na zahtjev države članice prenijeti u CEF, podložno uvjetima utvrđenima u članku 21. Uredbe (EU) 2021/1060. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka. Ta se sredstva upotrebljavaju u korist dotične države članice.

14.   Ne dovodeći u pitanje stavak 13. ovog članka., u digitalnom sektoru, sredstva dodijeljena državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja mogu se na zahtjev tih država članica prenijeti u CEF, među ostalim u svrhu dopune financiranja prihvatljivih djelovanja na temelju članka 9. stavka 4. ove Uredbe, do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova, ne dovodeći u pitanje načelo sufinanciranja utvrđeno u članku 190. Financijske uredbe i pravila o državnim potporama. Ta se sredstva upotrebljavaju isključivo u korist dotične države članice.

Članak 5.

Treće zemlje pridružene CEF-u

1.   CEF je otvoren za sudjelovanje sljedećih trećih zemalja:

| (a) | članica Europskog udruženja slobodne trgovine koje su članice EGP-a, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u; |
| --- | --- |

(a)

članica Europskog udruženja slobodne trgovine koje su članice EGP-a, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u;

| (b) | zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (c) | zemalja obuhvaćenih europskom politikom susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemalja obuhvaćenih europskom politikom susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (d) | ostalih trećih zemalja, u skladu s uvjetima utvrđenim u posebnom sporazumu o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije pod uvjetom da se tim sporazumom:






  i. | osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosâ treće zemlje koja sudjeluje u programima Unije i koristi za tu treću zemlju; |
| --- | --- | --- |

(d)

ostalih trećih zemalja, u skladu s uvjetima utvrđenim u posebnom sporazumu o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije pod uvjetom da se tim sporazumom:

i.

osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosâ treće zemlje koja sudjeluje u programima Unije i koristi za tu treću zemlju;

| ii. | utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe, i administrativnim troškovima tih programa; |
| --- | --- |

ii.

utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe, i administrativnim troškovima tih programa;

| iii. | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka u pogledu programa Unije; |
| --- | --- |

iii.

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka u pogledu programa Unije;

| iv. | jamči prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese; |
| --- | --- |

iv.

jamči prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese;

| v. | predviđa reciprocitet u pristupu sličnim programima u trećoj zemlji koja sudjeluje u programima Unije. |
| --- | --- |

v.

predviđa reciprocitet u pristupu sličnim programima u trećoj zemlji koja sudjeluje u programima Unije.

Doprinosi iz prvog podstavka točke (d) podtočke ii. ovog članka čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 8. Uredbe (EU) br. 1315/2013, treće zemlje iz stavka 1. ovog članka i subjekti s poslovnim nastanom u tim zemljama ne mogu dobiti financijsku pomoć na temelju ove Uredbe, osim ako je to neophodno za postizanje ciljeva konkretnog projekta od zajedničkog interesa ili projekta u skladu s člankom 7. stavkom 1. ove Uredbe i u skladu s uvjetima utvrđenima u programima rada iz članka 20. ove Uredbe.

Članak 6.

Provedba i oblici financiranja sredstvima Unije

1.   CEF se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja od strane tijelâ iz članka 62. stavka 1. prvog podstavka točke (c) Financijske uredbe.

2.   CEF-om se može omogućiti financiranje u obliku bespovratnih sredstava i nabave, kako je utvrđeno u Financijskoj uredbi. Njime se može doprinijeti i operacijama mješovitog financiranja u skladu s Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (33) i glavom X. Financijske uredbe. U prometnom sektoru doprinos Unije operacijama mješovitog financiranja ne premašuje 10 % proračunskog iznosa iz članka 4. stavka 2. točke (a) podtočke i. ove Uredbe. U prometnom sektoru operacije mješovitog financiranja mogu se upotrebljavati za djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost kako je navedeno u članku 9. stavku 2. točki (b) ove Uredbe.

3.   Komisija može ovlasti za provedbu dijela CEF-a delegirati izvršnim agencijama u skladu s člankom 69. Financijske uredbe, s ciljem ispunjavanja zahtjeva CEF-a za optimalnim upravljanjem i učinkovitošću u prometnom, energetskom i digitalnom sektoru.

4.   Doprinosi mehanizmu uzajamnog osiguranja mogu pokriti rizik povezan s povratom sredstava koje primatelji duguju i smatraju se dostatnim jamstvom na temelju Financijske uredbe. Primjenjuju se članak 33. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/695.

Članak 7.

Prekogranični projekti u području obnovljive energije

1.   Prekogranični projekti u području obnovljive energije doprinose dekarbonizaciji, dovršenju unutarnjeg energetskog tržišta i povećanju sigurnosti opskrbe. Ti se projekti uključuju u sporazum o suradnji ili bilo koji drugi dogovor između dviju država članica ili više njih ili dogovore između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih, kako je utvrđeno u člancima 8., 9., 11. i 13. Direktive (EU) 2018/2001. Ti projekti moraju ispunjavati ciljeve, opće kriterije i postupak utvrđen u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi.

2.   Do 31. prosinca 2021. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 26. kojim se utvrđuju, ne dovodeći u pitanje kriterije za dodjelu utvrđene u članku 14., posebni kriteriji za odabir i pojedinosti postupka za odabir projekata. Komisija objavljuje metodologiju za procjenu doprinosa projekta općim kriterijima i za izradu analize troškova i koristi navedene u dijelu IV. Priloga.

3.   Studije kojima je cilj razvoj i utvrđivanje prekograničnih projekata u području obnovljive energije prihvatljive su za financiranje na temelju ove Uredbe.

4.   Prekogranični projekti u području obnovljive energije prihvatljivi su za financiranje sredstvima Unije za radove ako ispunjavaju sljedeće dodatne kriterije:

| (a) | analiza troškova i koristi projekta na temelju točke 3. dijela IV. Priloga obavezna je za sve projekte koji se podupiru te se njome u obzir uzimaju svi prihodi koji proizlaze iz programâ potpore, provodi se na transparentan, sveobuhvatan i potpun način te pruža dokaze o postojanju znatnih ušteda troškova ili koristi, ili oboje, u smislu integracije sustava, ekološke održivosti, sigurnosti opskrbe ili inovacija; i |
| --- | --- |

(a)

analiza troškova i koristi projekta na temelju točke 3. dijela IV. Priloga obavezna je za sve projekte koji se podupiru te se njome u obzir uzimaju svi prihodi koji proizlaze iz programâ potpore, provodi se na transparentan, sveobuhvatan i potpun način te pruža dokaze o postojanju znatnih ušteda troškova ili koristi, ili oboje, u smislu integracije sustava, ekološke održivosti, sigurnosti opskrbe ili inovacija; i

| (b) | podnositelj zahtjeva dokazuje da se projekt ne bi ostvario ili da ne bi bio komercijalno održiv bez bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(b)

podnositelj zahtjeva dokazuje da se projekt ne bi ostvario ili da ne bi bio komercijalno održiv bez bespovratnih sredstava.

5.   Iznos bespovratnih sredstava za radove:

| (a) | razmjeran je uštedama troškova ili koristima iz točke 2. podtočke (b) dijela IV. Priloga, ili oboje; |
| --- | --- |

(a)

razmjeran je uštedama troškova ili koristima iz točke 2. podtočke (b) dijela IV. Priloga, ili oboje;

| (b) | ne premašuje iznos potreban kako bi se osiguralo da se projekt ostvari ili postane komercijalno održiv; i |
| --- | --- |

(b)

ne premašuje iznos potreban kako bi se osiguralo da se projekt ostvari ili postane komercijalno održiv; i

| (c) | u skladu je s člankom 15. stavkom 3. |
| --- | --- |

(c)

u skladu je s člankom 15. stavkom 3.

6.   CEF-om se predviđa mogućnost koordiniranog financiranja s poticajnim okvirom za uvođenje obnovljive energije iz članka 3. stavka 5. Direktive (EU) 2018/2001 te sufinanciranja s mehanizmom Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora iz članka 33. Uredbe (EU) 2018/1999.

7.   Komisija redovito procjenjuje upotrebu sredstava za prekogranične projekte u području obnovljive energije u odnosu na referentni iznos iz članka 4. stavka 2. točke (b) ove Uredbe. Nakon te procjene, u nedostatku dostatnog tržišnog prihvaćanja sredstava za prekogranične projekate u području obnovljive energije, neiskorišteni proračun predviđen za te projekte upotrebljava se za postizanje ciljeva transeuropskih energetskih mreža utvrđenih u članku 3. stavku 2. točki (b) podtočki i. ove Uredbe za prihvatljiva djelovanja iz članka 9. stavka 3. točke (a) ove Uredbe te se od 2024. može upotrijebiti i za sufinanciranje mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora na temelju Uredbe (EU) 2018/1999.

8.   Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuju posebna pravila o sufinanciranju dijelova koji se odnose na prekogranične projekte u području obnovljive energije u okviru CEF-a i mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora uspostavljenog na temelju članka 33. Uredbe (EU) 2018/1999. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. ove Uredbe.

Članak 8.

Projekti od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost

1.   Projekti od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost jesu oni projekti koji daju važan doprinos strateškim ciljevima Unije u pogledu povezivosti i/ili osiguravaju mrežnu infrastrukturu kojom se podupire digitalna transformacija gospodarstva i društva te digitalno jedinstveno tržište Unije.

2.   Projekti od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost moraju ispunjavati sljedeće kriterije:

| (a) | projekt doprinosi specifičnom cilju predviđenom u članku 3. stavku 2. točki (c); i |
| --- | --- |

(a)

projekt doprinosi specifičnom cilju predviđenom u članku 3. stavku 2. točki (c); i

| (b) | projektom se uvodi najbolja dostupna i najprikladnija tehnologija za određeni projekt, koja pruža najbolju ravnotežu u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže, kibersigurnosti i troškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(b)

projektom se uvodi najbolja dostupna i najprikladnija tehnologija za određeni projekt, koja pruža najbolju ravnotežu u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže, kibersigurnosti i troškovne učinkovitosti.

3.   Studije kojima je cilj razvoj i utvrđivanje projekata od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost prihvatljive su za financiranje na temelju ove Uredbe.

4.   Ne dovodeći u pitanje kriterije za dodjelu iz članka 14., prioritet za financiranje utvrđuje se uzimajući u obzir sljedeće kriterije:

| (a) | prioritet se daje djelovanjima kojima se doprinosi uvođenju mreža vrlo velikog kapaciteta i omogućuje pristup njima, uključujući 5G sustave i drugu najnapredniju povezivost, u skladu sa strateškim ciljevima Unije u pogledu povezivosti u područjima u kojima se nalaze socioekonomski pokretači, uzimajući u obzir potrebe tih područja u pogledu povezivosti i dodatno generirano područje pokrivenosti, uključujući za kućanstva, u skladu s dijelom V. točkom 1. Priloga; samostalna uvođenja do socioekonomskih pokretača prihvatljiva su za financiranje, pod uvjetom da su ta uvođenja gospodarski razmjerna i fizički praktična; |
| --- | --- |

(a)

prioritet se daje djelovanjima kojima se doprinosi uvođenju mreža vrlo velikog kapaciteta i omogućuje pristup njima, uključujući 5G sustave i drugu najnapredniju povezivost, u skladu sa strateškim ciljevima Unije u pogledu povezivosti u područjima u kojima se nalaze socioekonomski pokretači, uzimajući u obzir potrebe tih područja u pogledu povezivosti i dodatno generirano područje pokrivenosti, uključujući za kućanstva, u skladu s dijelom V. točkom 1. Priloga; samostalna uvođenja do socioekonomskih pokretača prihvatljiva su za financiranje, pod uvjetom da su ta uvođenja gospodarski razmjerna i fizički praktična;

| (b) | prioritet se daje djelovanjima kojima se doprinosi pružanju vrlo kvalitetne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama, u skladu s dijelom V. točkom 2. Priloga; |
| --- | --- |

(b)

prioritet se daje djelovanjima kojima se doprinosi pružanju vrlo kvalitetne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama, u skladu s dijelom V. točkom 2. Priloga;

| (c) | prioritet se daje djelovanjima kojima se doprinosi uvođenju 5G koridora duž glavnih prometnih pravaca, uključujući na mreži TEN-T, kao što su ona navedena u dijelu V. točki 3. Priloga, kako bi se osigurala pokrivenost duž tih glavnih prometnih pravaca, čime se omogućuje neprekidno pružanje sinergijskih digitalnih usluga, uzimajući u obzir njihovu socioekonomsku važnost u odnosu na sva trenutačno uspostavljena tehnološka rješenja u okviru pristupa usmjerenog na budućnost; |
| --- | --- |

(c)

prioritet se daje djelovanjima kojima se doprinosi uvođenju 5G koridora duž glavnih prometnih pravaca, uključujući na mreži TEN-T, kao što su ona navedena u dijelu V. točki 3. Priloga, kako bi se osigurala pokrivenost duž tih glavnih prometnih pravaca, čime se omogućuje neprekidno pružanje sinergijskih digitalnih usluga, uzimajući u obzir njihovu socioekonomsku važnost u odnosu na sva trenutačno uspostavljena tehnološka rješenja u okviru pristupa usmjerenog na budućnost;

| (d) | prioritet se daje projektima od zajedničkog interesa kojima je cilj uvođenje ili znatna nadogradnja prekograničnih mrežnih okosnica kojima se Unija povezuje s trećim zemljama te jačanje veza između elektroničkih komunikacijskih mreža unutar područja Unije, uključujući podmorske kabele, u skladu s opsegom u kojem se tim projektima znatno doprinosi poboljšanju performansi, otpornosti i vrlo velikom kapacitetu tih elektroničkih komunikacijskih mreža; |
| --- | --- |

(d)

prioritet se daje projektima od zajedničkog interesa kojima je cilj uvođenje ili znatna nadogradnja prekograničnih mrežnih okosnica kojima se Unija povezuje s trećim zemljama te jačanje veza između elektroničkih komunikacijskih mreža unutar područja Unije, uključujući podmorske kabele, u skladu s opsegom u kojem se tim projektima znatno doprinosi poboljšanju performansi, otpornosti i vrlo velikom kapacitetu tih elektroničkih komunikacijskih mreža;

| (e) | kod projekata od zajedničkog interesa kojima se uvode operativne digitalne platforme prioritet se daje djelovanjima koja se temelje na najmodernijim tehnologijama, uzimajući u obzir aspekte kao što su interoperabilnost, kibersigurnost, privatnost podataka i mogućnost ponovne upotrebe. |
| --- | --- |

(e)

kod projekata od zajedničkog interesa kojima se uvode operativne digitalne platforme prioritet se daje djelovanjima koja se temelje na najmodernijim tehnologijama, uzimajući u obzir aspekte kao što su interoperabilnost, kibersigurnost, privatnost podataka i mogućnost ponovne upotrebe.

POGLAVLJE II.

PRIHVATLJIVOST

Članak 9.

Prihvatljiva djelovanja

1.   Samo djelovanja kojima se doprinosi ostvarivanju ciljeva iz članka 3., uzimajući u obzir dugoročne obveze u pogledu dekarbonizacije, prihvatljiva su za financiranje. Takva djelovanja uključuju studije, radove i ostale prateće mjere potrebne za upravljanje CEF-om i sektorskim smjernicama te za njihovu provedbu. Studije su prihvatljive samo ako se odnose na projekte prihvatljive u okviru CEF-a.

2.   U prometnom sektoru samo sljedeća djelovanja prihvatljiva su za dodjelu financijske potpore Unije na temelju ove Uredbe:

| (a) | djelovanja koja se odnose na učinkovite, međusobno povezane, interoperabilne i multimodalne mreže za razvoj cestovne i željezničke infrastrukture, infrastrukture unutarnjih plovnih putova te pomorske infrastrukture;






  i. | djelovanja za provedbu osnovne mreže u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući djelovanja koja se odnose na prekogranične veze i veze koje nedostaju, kao što su one navedene u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi, kao i na gradske čvorove, multimodalne logističke platforme, morske luke, luke unutarnjih plovnih putova, željezničko-cestovne terminale i veze do zračnih luka osnovne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013; djelovanja za provedbu osnovne mreže mogu uključivati povezane elemente iz sveobuhvatne mreže ako je to potrebno za optimizaciju ulaganja i u skladu s modalitetima utvrđenima u programima rada iz članka 20. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

djelovanja koja se odnose na učinkovite, međusobno povezane, interoperabilne i multimodalne mreže za razvoj cestovne i željezničke infrastrukture, infrastrukture unutarnjih plovnih putova te pomorske infrastrukture;

i.

djelovanja za provedbu osnovne mreže u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući djelovanja koja se odnose na prekogranične veze i veze koje nedostaju, kao što su one navedene u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi, kao i na gradske čvorove, multimodalne logističke platforme, morske luke, luke unutarnjih plovnih putova, željezničko-cestovne terminale i veze do zračnih luka osnovne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013; djelovanja za provedbu osnovne mreže mogu uključivati povezane elemente iz sveobuhvatne mreže ako je to potrebno za optimizaciju ulaganja i u skladu s modalitetima utvrđenima u programima rada iz članka 20. ove Uredbe;

| ii. | djelovanja koja se odnose na prekogranične veze sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, kao što su one navedene u dijelu III. točki 2. Priloga ovoj Uredbi, djelovanja navedena u dijelu III. točki 3. Priloga ovoj Uredbi, djelovanja koja se odnose na studije razvoja sveobuhvatne mreže i djelovanja koja se odnose na morske luke i luke unutarnjih plovnih putova sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

ii.

djelovanja koja se odnose na prekogranične veze sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, kao što su one navedene u dijelu III. točki 2. Priloga ovoj Uredbi, djelovanja navedena u dijelu III. točki 3. Priloga ovoj Uredbi, djelovanja koja se odnose na studije razvoja sveobuhvatne mreže i djelovanja koja se odnose na morske luke i luke unutarnjih plovnih putova sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| iii. | djelovanja za ponovnu uspostavu napuštenih ili obustavljenih prekograničnih regionalnih željezničkih veza koje nedostaju mreže TEN-T; |
| --- | --- |

iii.

djelovanja za ponovnu uspostavu napuštenih ili obustavljenih prekograničnih regionalnih željezničkih veza koje nedostaju mreže TEN-T;

| iv. | djelovanja za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u najudaljenijim regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući djelovanja koja se odnose na relevantne gradske čvorove, morske luke, luke unutarnjih plovnih putova, željezničko-cestovne terminale, veze do zračnih luka i multimodalne logističke platforme sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.; |
| --- | --- |

iv.

djelovanja za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u najudaljenijim regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući djelovanja koja se odnose na relevantne gradske čvorove, morske luke, luke unutarnjih plovnih putova, željezničko-cestovne terminale, veze do zračnih luka i multimodalne logističke platforme sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.;

| v. | djelovanja za podupiranje projekata od zajedničkog interesa za povezivanje transeuropske mreže s infrastrukturnim mrežama susjednih zemalja kako je definirano u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

v.

djelovanja za podupiranje projekata od zajedničkog interesa za povezivanje transeuropske mreže s infrastrukturnim mrežama susjednih zemalja kako je definirano u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| (b) | djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, multimodalnu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost:






  i. | djelovanja za podupiranje autocesta mora, kako je predviđeno u članku 21. Uredbe (EU) br. 1315/2013, s naglaskom na prekograničnu kratku obalnu plovidbu; |
| --- | --- | --- |

(b)

djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, multimodalnu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost:

i.

djelovanja za podupiranje autocesta mora, kako je predviđeno u članku 21. Uredbe (EU) br. 1315/2013, s naglaskom na prekograničnu kratku obalnu plovidbu;

| ii. | djelovanja za podupiranje sustava telematskih aplikacija u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) br. 1315/2013, za odgovarajuće vrste prijevoza, posebice uključujući:






  — | za željeznice: ERTMS, |
| --- | --- | --- |

ii.

djelovanja za podupiranje sustava telematskih aplikacija u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) br. 1315/2013, za odgovarajuće vrste prijevoza, posebice uključujući:

—

za željeznice: ERTMS,

| — | za unutarnje plovne putove: riječni informacijski servisi (RIS), |
| --- | --- |

—

za unutarnje plovne putove: riječni informacijski servisi (RIS),

| — | za cestovni prijevoz: inteligentni prometni sustavi (ITS), |
| --- | --- |

—

za cestovni prijevoz: inteligentni prometni sustavi (ITS),

| — | za pomorski prijevoz: sustav nadzora plovidbe i informacijski sustav (VTMIS) i e-pomorski servis, uključujući usluge na jedinstvenom prozoru kao što je jedinstveno pomorsko sučelje, sustavi lučke zajednice i relevantni carinski informacijski sustavi, |
| --- | --- |

—

za pomorski prijevoz: sustav nadzora plovidbe i informacijski sustav (VTMIS) i e-pomorski servis, uključujući usluge na jedinstvenom prozoru kao što je jedinstveno pomorsko sučelje, sustavi lučke zajednice i relevantni carinski informacijski sustavi,

| — | za zračni promet: sustavi upravljanja zračnim prometom, osobito oni koji proizlaze iz sustava za istraživanje i razvoj upravljanja zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR); |
| --- | --- |

—

za zračni promet: sustavi upravljanja zračnim prometom, osobito oni koji proizlaze iz sustava za istraživanje i razvoj upravljanja zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR);

| iii. | djelovanja za podupiranje održivih usluga teretnog prijevoza u skladu s člankom 32. Uredbe (EU) br. 1315/2013 i djelovanja za smanjenje buke u željezničkom teretnom prijevozu; |
| --- | --- |

iii.

djelovanja za podupiranje održivih usluga teretnog prijevoza u skladu s člankom 32. Uredbe (EU) br. 1315/2013 i djelovanja za smanjenje buke u željezničkom teretnom prijevozu;

| iv. | djelovanja za podupiranje novih tehnologija i inovacija, uključujući automatizaciju, napredne prometne usluge, modalnu integraciju i infrastrukturu za alternativna goriva za sve vrste prijevoza, u skladu s člankom 33. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

iv.

djelovanja za podupiranje novih tehnologija i inovacija, uključujući automatizaciju, napredne prometne usluge, modalnu integraciju i infrastrukturu za alternativna goriva za sve vrste prijevoza, u skladu s člankom 33. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| v. | djelovanja za otklanjanje prepreka za interoperabilnost, kako je definirana u članku 3. točki (o) Uredbe (EU) br. 1315/2013, posebno prepreka pri ostvarivanju učinaka koridora/mreže, uključujući djelovanja kojima se promiče povećanje željezničkog teretnog prometa i uređaja za automatsko mijenjanje širine kolosijeka; |
| --- | --- |

v.

djelovanja za otklanjanje prepreka za interoperabilnost, kako je definirana u članku 3. točki (o) Uredbe (EU) br. 1315/2013, posebno prepreka pri ostvarivanju učinaka koridora/mreže, uključujući djelovanja kojima se promiče povećanje željezničkog teretnog prometa i uređaja za automatsko mijenjanje širine kolosijeka;

| vi. | djelovanja za otklanjanje prepreka za interoperabilnost, posebno u gradskim čvorovima u smislu članka 30. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

vi.

djelovanja za otklanjanje prepreka za interoperabilnost, posebno u gradskim čvorovima u smislu članka 30. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| vii. | djelovanja za provedbu sigurne i zaštićene infrastrukture i mobilnosti, uključujući cestovnu sigurnost, u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

vii.

djelovanja za provedbu sigurne i zaštićene infrastrukture i mobilnosti, uključujući cestovnu sigurnost, u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| viii. | djelovanja za poboljšanje otpornosti prometne infrastrukture, posebno njezine otpornosti na klimatske promjene i prirodne katastrofe te na prijetnje kibersigurnosti; |
| --- | --- |

viii.

djelovanja za poboljšanje otpornosti prometne infrastrukture, posebno njezine otpornosti na klimatske promjene i prirodne katastrofe te na prijetnje kibersigurnosti;

| ix. | djelovanja za poboljšanje pristupačnosti prometne infrastrukture za sve vrste prijevoza i za sve korisnike, osobito za korisnike smanjene pokretljivosti, u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

ix.

djelovanja za poboljšanje pristupačnosti prometne infrastrukture za sve vrste prijevoza i za sve korisnike, osobito za korisnike smanjene pokretljivosti, u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| x. | djelovanja za poboljšanje pristupačnosti i dostupnosti prometne infrastrukture u sigurnosne svrhe i svrhe civilne zaštite te djelovanja kojima se prilagođava prometna infrastruktura za potrebe kontrola na vanjskim granicama Unije s ciljem olakšavanja prometnih tokova; |
| --- | --- |

x.

djelovanja za poboljšanje pristupačnosti i dostupnosti prometne infrastrukture u sigurnosne svrhe i svrhe civilne zaštite te djelovanja kojima se prilagođava prometna infrastruktura za potrebe kontrola na vanjskim granicama Unije s ciljem olakšavanja prometnih tokova;

| (c) | na temelju specifičnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii. i u skladu s člankom 12., djelovanja ili posebne aktivnosti u okviru djelovanja za podupiranje novih ili postojećih dijelova mreže TEN-T prikladne za vojni prijevoz radi prilagođavanja mreže TEN-T zahtjevima za infrastrukturu dvojne namjene. |
| --- | --- |

(c)

na temelju specifičnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii. i u skladu s člankom 12., djelovanja ili posebne aktivnosti u okviru djelovanja za podupiranje novih ili postojećih dijelova mreže TEN-T prikladne za vojni prijevoz radi prilagođavanja mreže TEN-T zahtjevima za infrastrukturu dvojne namjene.

3.   U energetskom sektoru samo sljedeća djelovanja prihvatljiva su za dodjelu financijske potpore Unije na temelju ove Uredbe:

| (a) | djelovanja koja se odnose na projekte od zajedničkog interesa utvrđene u članku 14. Uredbe (EU) br. 347/2013; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja koja se odnose na projekte od zajedničkog interesa utvrđene u članku 14. Uredbe (EU) br. 347/2013;

| (b) | djelovanja za podupiranje prekograničnih projekata u području obnovljive energije, uključujući inovativna rješenja i skladištenje obnovljive energije te njihovo osmišljavanje, kako je definirano u dijelu IV. Priloga, uz ispunjavanje uvjeta utvrđenih u članku 7. |
| --- | --- |

(b)

djelovanja za podupiranje prekograničnih projekata u području obnovljive energije, uključujući inovativna rješenja i skladištenje obnovljive energije te njihovo osmišljavanje, kako je definirano u dijelu IV. Priloga, uz ispunjavanje uvjeta utvrđenih u članku 7.

4.   U digitalnom sektoru samo su sljedeća djelovanja prihvatljiva za dodjelu financijske potpore Unije na temelju ove Uredbe:

| (a) | djelovanja za podupiranje uvođenja mreža vrlo velikog kapaciteta, uključujući 5G sustave, sposobnih za pružanje gigabitne povezivosti u područjima u kojima se nalaze socioekonomski pokretači, kao i za podupiranje pristupa tim mrežama; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja za podupiranje uvođenja mreža vrlo velikog kapaciteta, uključujući 5G sustave, sposobnih za pružanje gigabitne povezivosti u područjima u kojima se nalaze socioekonomski pokretači, kao i za podupiranje pristupa tim mrežama;

| (b) | djelovanja za podupiranje pružanja vrlo kvalitetne besplatne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama bez diskriminirajućih uvjeta; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja za podupiranje pružanja vrlo kvalitetne besplatne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama bez diskriminirajućih uvjeta;

| (c) | djelovanja za provedbu neprekidne pokrivenosti 5G sustavima svih glavnih prometnih pravaca, uključujući mrežu TEN-T, kao što su djelovanja navedena u dijelu V. točki 3. Priloga; |
| --- | --- |

(c)

djelovanja za provedbu neprekidne pokrivenosti 5G sustavima svih glavnih prometnih pravaca, uključujući mrežu TEN-T, kao što su djelovanja navedena u dijelu V. točki 3. Priloga;

| (d) | djelovanja za podupiranje uvođenja novih mrežnih okosnica ili znatne nadogradnje postojećih, uključujući podmorske kabele, u državama članicama i između njih te između Unije i trećih zemalja, kao što su djelovanja navedena u dijelu V. točki 3. Priloga, te ostala djelovanja kojima se podupire uvođenje mrežnih okosnica iz te točke; |
| --- | --- |

(d)

djelovanja za podupiranje uvođenja novih mrežnih okosnica ili znatne nadogradnje postojećih, uključujući podmorske kabele, u državama članicama i između njih te između Unije i trećih zemalja, kao što su djelovanja navedena u dijelu V. točki 3. Priloga, te ostala djelovanja kojima se podupire uvođenje mrežnih okosnica iz te točke;

| (e) | djelovanja za provođenje zahtjeva u pogledu infrastrukture za digitalnu povezivost u vezi s prekograničnim projektima u području prometa ili energetike ili za podupiranje operativnih digitalnih platformi izravno povezanih s prometnom ili energetskom infrastrukturom, ili oboje. |
| --- | --- |

(e)

djelovanja za provođenje zahtjeva u pogledu infrastrukture za digitalnu povezivost u vezi s prekograničnim projektima u području prometa ili energetike ili za podupiranje operativnih digitalnih platformi izravno povezanih s prometnom ili energetskom infrastrukturom, ili oboje.

Članak 10.

Sinergije između prometnog, energetskog i digitalnog sektora

1.   Djelovanja kojima se istodobno doprinosi postizanju jednog ili više ciljeva najmanje dvaju sektora, kako je predviđeno u članku 3. stavku 2. točkama (a), (b) i (c), prihvatljiva su za dodjelu financijske potpore Unije na temelju ove Uredbe i za veću stopu sufinanciranja u skladu s člankom 15. Ta se djelovanja provode putem programa rada kojima su obuhvaćena najmanje dva sektora i koji uključuju posebne kriterije za dodjelu, a financiraju se proračunskim doprinosima uključenih sektora.

2.   Unutar svakog sektora – prometnog, energetskog ili digitalnog – djelovanja prihvatljiva u skladu s člankom 9. mogu uključivati sinergijske elemente povezane s bilo kojim drugim sektorom, koji nisu povezani s prihvatljivim djelovanjima predviđenima u članku 9. stavku 2., 3. ili 4., pod uvjetom da ti elementi ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve:

| (a) | troškovi sinergijskih elemenata ne premašuju 20 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja; |
| --- | --- |

(a)

troškovi sinergijskih elemenata ne premašuju 20 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja;

| (b) | sinergijski elementi povezani su s prometnim, energetskim ili digitalnim sektorom; i |
| --- | --- |

(b)

sinergijski elementi povezani su s prometnim, energetskim ili digitalnim sektorom; i

| (c) | sinergijski elementi omogućuju znatno veće socioekonomske, klimatske ili okolišne koristi djelovanja. |
| --- | --- |

(c)

sinergijski elementi omogućuju znatno veće socioekonomske, klimatske ili okolišne koristi djelovanja.

Članak 11.

Prihvatljivi subjekti

1.   Što se tiče subjekata, osim kriterija iz članka 197. Financijske uredbe primjenjuju se kriteriji prihvatljivosti iz ovog članka.

2.   Prihvatljivi su sljedeći subjekti:

| (a) | pravni subjekti s poslovnim nastanom u:






  i. | državi članici, uključujući zajedničke pothvate; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s poslovnim nastanom u:

i.

državi članici, uključujući zajedničke pothvate;

| ii. | trećoj zemlji pridruženoj CEF-u; ili |
| --- | --- |

ii.

trećoj zemlji pridruženoj CEF-u; ili

| iii. | prekomorskoj zemlji ili prekomorskom području; |
| --- | --- |

iii.

prekomorskoj zemlji ili prekomorskom području;

| (b) | pravni subjekti osnovani u skladu s pravom Unije i, ako je predviđeno u programima rada, međunarodne organizacije. |
| --- | --- |

(b)

pravni subjekti osnovani u skladu s pravom Unije i, ako je predviđeno u programima rada, međunarodne organizacije.

3.   Fizičke osobe nisu prihvatljive.

4.   U programima rada može se predvidjeti da pravni subjekti osnovani u trećim zemljama pridruženima CEF-u u skladu s člankom 5. i pravni subjekti s poslovnim nastanom u Uniji, ali pod izravnom ili neizravnom kontrolom trećih zemalja ili državljana trećih zemalja ili subjekata s poslovnim nastanom u trećim zemljama, iz opravdanih sigurnosnih razloga nisu prihvatljivi za sudjelovanje u svim ili nekim djelovanjima u okviru posebnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. točki (c). U takvim slučajevima pozivi na podnošenje prijedloga i pozivi na podnošenje ponuda ograničeni su na subjekte koji imaju poslovni nastan ili se smatra da imaju poslovni nastan u državama članicama i koji su pod izravnom ili neizravnom kontrolom država članica ili državljana država članica.

5.   Pravni subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koja nije pridružena CEF-u iznimno su prihvatljivi za dodjelu financijske potpore Unije u okviru CEF-a ako je to potrebno radi ostvarenja ciljeva određenog projekta od zajedničkog interesa u prometnom, energetskom i digitalnom sektoru ili prekograničnog projekta u području obnovljive energije.

6.   Prijedlozi su prihvatljivi ako ih podnose:

| (a) | jedna država članica ili više njih; ili |
| --- | --- |

(a)

jedna država članica ili više njih; ili

| (b) | uz suglasnost dotičnih država članica, međunarodne organizacije, zajednička poduzeća ili privatna ili javna poduzeća ili tijela, uključujući regionalna ili lokalna tijela. |
| --- | --- |

(b)

uz suglasnost dotičnih država članica, međunarodne organizacije, zajednička poduzeća ili privatna ili javna poduzeća ili tijela, uključujući regionalna ili lokalna tijela.

Ako se dotična država članica ne slaže s podnesenim prijedlogom iz prvog podstavka točke (b), ona priopćuje tu informaciju.

Država članica može donijeti odluku da se za određeni program rada ili određene kategorije zahtjeva prijedlozi mogu podnijeti bez njezina odobrenja. U takvim slučajevima to se na zahtjev dotične države članice navodi u relevantnom programu rada i u pozivu na podnošenje takvih prijedloga.

Članak 12.

Posebna pravila prihvatljivosti u vezi s djelovanjima povezanima s prilagodbom mreže TEN-T za civilno-obrambenu dvojnu namjenu

1.   Djelovanja kojima se doprinosi prilagodbi osnovne mreže TEN-T ili sveobuhvatne mreže TEN-T kako su definirane u Uredbi (EU) br. 1315/2013 u svrhu omogućivanja civilno-obrambene dvojne namjene infrastrukture podliježu sljedećim dodatnim pravilima prihvatljivosti:

| (a) | prijedloge podnosi jedna ili više država članica ili, uz suglasnost dotične države članice, pravni subjekti s poslovnim nastanom u državama članicama; |
| --- | --- |

(a)

prijedloge podnosi jedna ili više država članica ili, uz suglasnost dotične države članice, pravni subjekti s poslovnim nastanom u državama članicama;

| (b) | djelovanja se odnose na dionice ili čvorove koje su države članice utvrdile u prilozima Vojnim zahtjevima za vojnu mobilnost unutar i izvan EU-a, koje je Vijeće usvojilo 20. studenoga 2018., ili u svakom naknadno donesenom popisu te svakom daljnjem okvirnom popisu prioritetnih projekata koji države članice utvrde u skladu s Akcijskim planom za vojnu mobilnost; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja se odnose na dionice ili čvorove koje su države članice utvrdile u prilozima Vojnim zahtjevima za vojnu mobilnost unutar i izvan EU-a, koje je Vijeće usvojilo 20. studenoga 2018., ili u svakom naknadno donesenom popisu te svakom daljnjem okvirnom popisu prioritetnih projekata koji države članice utvrde u skladu s Akcijskim planom za vojnu mobilnost;

| (c) | djelovanja se mogu odnositi i na modernizaciju postojećih sastavnica infrastrukture ili na izgradnju novih sastavnica infrastrukture uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu infrastrukture iz stavka 2. ovog članka; |
| --- | --- |

(c)

djelovanja se mogu odnositi i na modernizaciju postojećih sastavnica infrastrukture ili na izgradnju novih sastavnica infrastrukture uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu infrastrukture iz stavka 2. ovog članka;

| (d) | djelovanja za provedbu razine zahtjeva za infrastrukturu koja premašuje razinu potrebnu za dvojnu namjenu prihvatljiva su, međutim, njihov trošak prihvatljiv je samo do razine troškova koji odgovaraju razini zahtjeva potrebnih za dvojnu namjenu; djelovanja povezana s infrastrukturom koja se upotrebljava samo u vojne svrhe nisu prihvatljiva; |
| --- | --- |

(d)

djelovanja za provedbu razine zahtjeva za infrastrukturu koja premašuje razinu potrebnu za dvojnu namjenu prihvatljiva su, međutim, njihov trošak prihvatljiv je samo do razine troškova koji odgovaraju razini zahtjeva potrebnih za dvojnu namjenu; djelovanja povezana s infrastrukturom koja se upotrebljava samo u vojne svrhe nisu prihvatljiva;

| (e) | djelovanja na temelju ovog članka financiraju se samo iz iznosa u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) podtočkom iii. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(e)

djelovanja na temelju ovog članka financiraju se samo iz iznosa u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) podtočkom iii. ove Uredbe.

2.   Komisija donosi provedbeni akt u kojem se određuju, prema potrebi, zahtjevi za infrastrukturu primjenjivi na određene kategorije djelovanja koja se odnose na infrastrukturu dvojne namjene te postupak evaluacije u pogledu djelovanja povezanih s djelovanjima koja se odnose na infrastrukturu dvojne namjene. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.

3.   Nakon privremene evaluacije CEF-a predviđene u članku 23. stavku 2., Komisija može proračunskom tijelu predložiti da prenese novac za koji nisu preuzete obveze iz članka 4. stavka 2. točke (a) podtočke iii. u članak 4. stavak 2. točku (a) podtočku i.

POGLAVLJE III.

BESPOVRATNA SREDSTVA

Članak 13.

Bespovratna sredstva

Bespovratna sredstva u okviru CEF-a dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

Članak 14.

Kriteriji za dodjelu

1.   Transparentni kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 20. te u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće, samo sljedeće elemente:

| (a) | učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš, uključujući klimatski učinak (koristi i troškovi životnog ciklusa projekta), pouzdanost, sveobuhvatnost i transparentnost analize; |
| --- | --- |

(a)

učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš, uključujući klimatski učinak (koristi i troškovi životnog ciklusa projekta), pouzdanost, sveobuhvatnost i transparentnost analize;

| (b) | aspekte inovativnosti i digitalizacije, sigurnosti, interoperabilnosti i pristupačnosti, među ostalim za osobe sa smanjenom pokretljivošću; |
| --- | --- |

(b)

aspekte inovativnosti i digitalizacije, sigurnosti, interoperabilnosti i pristupačnosti, među ostalim za osobe sa smanjenom pokretljivošću;

| (c) | prekograničnu dimenziju, mrežnu integraciju i teritorijalnu pristupačnost, među ostalim za europske otoke i najudaljenije regije; |
| --- | --- |

(c)

prekograničnu dimenziju, mrežnu integraciju i teritorijalnu pristupačnost, među ostalim za europske otoke i najudaljenije regije;

| (d) | dodanu vrijednost Unije; |
| --- | --- |

(d)

dodanu vrijednost Unije;

| (e) | sinergije između prometnog, energetskog i digitalnog sektora; |
| --- | --- |

(e)

sinergije između prometnog, energetskog i digitalnog sektora;

| (f) | stupanj zrelosti djelovanja s obzirom na razvoj projekta; |
| --- | --- |

(f)

stupanj zrelosti djelovanja s obzirom na razvoj projekta;

| (g) | pouzdanost strategije održavanja predložene za projekt po njegovu dovršenju; |
| --- | --- |

(g)

pouzdanost strategije održavanja predložene za projekt po njegovu dovršenju;

| (h) | pouzdanost predloženog plana provedbe; |
| --- | --- |

(h)

pouzdanost predloženog plana provedbe;

| (i) | katalitički učinak financijske potpore Unije na ulaganja; |
| --- | --- |

(i)

katalitički učinak financijske potpore Unije na ulaganja;

| (j) | potrebu za prevladavanjem financijskih prepreka poput onih uzrokovanih nedostatnom komercijalnom održivosti, visokim početnim troškovima ili manjkom tržišnog financiranja; |
| --- | --- |

(j)

potrebu za prevladavanjem financijskih prepreka poput onih uzrokovanih nedostatnom komercijalnom održivosti, visokim početnim troškovima ili manjkom tržišnog financiranja;

| (k) | potencijal za dvojnu namjenu u kontekstu vojne mobilnosti; |
| --- | --- |

(k)

potencijal za dvojnu namjenu u kontekstu vojne mobilnosti;

| (l) | usklađenost s Unijinim i nacionalnim planovima u području energetike i klime, uključujući načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. |
| --- | --- |

(l)

usklađenost s Unijinim i nacionalnim planovima u području energetike i klime, uključujući načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”.

2.   Pri ocjenjivanju prijedlogâ na temelju kriterija za dodjelu u obzir se uzima, ako je primjenjivo, otpornost na negativne učinke klimatskih primjena putem procjene osjetljivosti na klimatske promjene i rizika, uključujući odgovarajuće mjere prilagodbe.

3.   Pri ocjenjivanju prijedlogâ na temelju kriterija za dodjelu osigurava se da su, ako je primjenjivo i kako je utvrđeno u programima rada, djelovanja obuhvaćena potporom CEF-a koja uključuju tehnologiju PNT tehnički kompatibilna s programima Galileo i EGNOS te programom Copernicus.

4.   U pogledu djelovanja povezanih s prometnim sektorom, pri ocjenjivanju prijedlogâ na temelju kriterija za dodjelu, ako je primjenjivo, osigurava se da su predložena djelovanja usklađena s planovima rada za koridor i provedbenim aktima na temelju članka 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013 te da se njima uzima u obzir savjetodavno mišljenje odgovornog europskog koordinatora na temelju članka 45. stavka 8. te uredbe. Pri ocjenjivanju također se razmatra predstavlja li provedba djelovanja financiranih u okviru CEF-a rizik za poremećaj tokova tereta ili putnika na dijelu linije obuhvaćenom projektom te jesu li ti rizici ublaženi.

5.   U pogledu djelovanja koja se odnose na prekogranične projekte u području obnovljive energije, u kriterijima za dodjelu uzimaju se u obzir uvjeti utvrđeni u članku 7. stavku 4.

6.   U pogledu djelovanja koja se odnose na projekte od zajedničkog interesa u području digitalne povezivosti, u kriterijima za dodjelu utvrđenima u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga uzimaju se u obzir kriteriji utvrđeni u članku 8. stavku 4.

Članak 15.

Stope sufinanciranja

1.   Iznos financijske potpore Unije za studije ne premašuje 50 % ukupnih prihvatljivih troškova. Za studije financirane iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda najviša stopa sufinanciranja jest stopa primjenjiva na Kohezijski fond, kako je navedeno u stavku 2. točki (c).

2.   Za radove u prometnom sektoru primjenjuju se sljedeće najviše stope sufinanciranja:

| (a) | za radove koji se odnose na specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke i. iznos financijske potpore Unije ne premašuje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova; međutim, stopa sufinanciranja može se povećati na najviše 50 % za djelovanja:






  i. | koja se odnose na prekogranične veze pod uvjetima navedenima u točki (e) ovog stavka; |
| --- | --- | --- |

(a)

za radove koji se odnose na specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke i. iznos financijske potpore Unije ne premašuje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova; međutim, stopa sufinanciranja može se povećati na najviše 50 % za djelovanja:

i.

koja se odnose na prekogranične veze pod uvjetima navedenima u točki (e) ovog stavka;

| ii. | za podupiranje sustava telematskih aplikacija; |
| --- | --- |

ii.

za podupiranje sustava telematskih aplikacija;

| iii. | za podupiranje interoperabilnosti unutarnjih plovnih putova ili željezničke interoperabilnosti; |
| --- | --- |

iii.

za podupiranje interoperabilnosti unutarnjih plovnih putova ili željezničke interoperabilnosti;

| iv. | za podupiranje novih tehnologija i inovacija; |
| --- | --- |

iv.

za podupiranje novih tehnologija i inovacija;

| v. | za podupiranje poboljšanja sigurnosti infrastrukture; i |
| --- | --- |

v.

za podupiranje poboljšanja sigurnosti infrastrukture; i

| vi. | za prilagodbu prometne infrastrukture u svrhu graničnih kontrola na vanjskim granicama Unije, u skladu s relevantnim pravom Unije; |
| --- | --- |

vi.

za prilagodbu prometne infrastrukture u svrhu graničnih kontrola na vanjskim granicama Unije, u skladu s relevantnim pravom Unije;

| (b) | za radove koji se odnose na specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii. iznos financijske potpore Unije ne premašuje 50 % ukupnih prihvatljivih troškova; međutim, stope sufinanciranja mogu se povećati na najviše 85 % ako se potrebni resursi prenesu u CEF na temelju članka 4. stavka 13.; |
| --- | --- |

(b)

za radove koji se odnose na specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii. iznos financijske potpore Unije ne premašuje 50 % ukupnih prihvatljivih troškova; međutim, stope sufinanciranja mogu se povećati na najviše 85 % ako se potrebni resursi prenesu u CEF na temelju članka 4. stavka 13.;

| (c) | kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda, najviša stopa sufinanciranja ne premašuje 85 % ukupnih prihvatljivih troškova; |
| --- | --- |

(c)

kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda, najviša stopa sufinanciranja ne premašuje 85 % ukupnih prihvatljivih troškova;

| (d) | kad je riječ o iznosima iz naslova Europsko strateško ulaganje od 1 559 800 000 EUR, kako je navedeno u dijelu II. prvom stavku prvoj alineji Priloga, za dovršenje glavnih prekograničnih željezničkih veza koje nedostaju među državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda, najviše stope sufinanciranja ne premašuju 85 % ukupnih prihvatljivih troškova; |
| --- | --- |

(d)

kad je riječ o iznosima iz naslova Europsko strateško ulaganje od 1 559 800 000 EUR, kako je navedeno u dijelu II. prvom stavku prvoj alineji Priloga, za dovršenje glavnih prekograničnih željezničkih veza koje nedostaju među državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda, najviše stope sufinanciranja ne premašuju 85 % ukupnih prihvatljivih troškova;

| (e) | kad je riječ o djelovanjima koja se odnose na prekogranične veze, povećanje najviših stopa sufinanciranja propisano u točkama (a), (c) i (d) ovog stavka može se primjenjivati isključivo na ona djelovanja u kojima je u planiranju i provedbi vidljiv visok stupanj integracije za potrebe kriterija za dodjelu iz članka 14. stavka 1. točke (c), primjerice osnivanjem poduzeća za potrebe jednog projekta, uspostavom zajedničke upravljačke strukture, bilateralnog pravnog okvira ili donošenjem provedbenog akta na temelju članka 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013; osim toga, stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na projekte koje provode strukture integriranog upravljanja, uključujući zajedničke pothvate, u skladu s člankom 11. stavkom 2. točkom (a), može se povećati za 5 %. |
| --- | --- |

(e)

kad je riječ o djelovanjima koja se odnose na prekogranične veze, povećanje najviših stopa sufinanciranja propisano u točkama (a), (c) i (d) ovog stavka može se primjenjivati isključivo na ona djelovanja u kojima je u planiranju i provedbi vidljiv visok stupanj integracije za potrebe kriterija za dodjelu iz članka 14. stavka 1. točke (c), primjerice osnivanjem poduzeća za potrebe jednog projekta, uspostavom zajedničke upravljačke strukture, bilateralnog pravnog okvira ili donošenjem provedbenog akta na temelju članka 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013; osim toga, stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na projekte koje provode strukture integriranog upravljanja, uključujući zajedničke pothvate, u skladu s člankom 11. stavkom 2. točkom (a), može se povećati za 5 %.

3.   Za radove u energetskom sektoru primjenjuju se sljedeće najviše stope sufinanciranja:

| (a) | za radove koji se odnose na specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b) podtočke ii. iznos financijske potpore Unije ne premašuje 50 % ukupnih prihvatljivih troškova; |
| --- | --- |

(a)

za radove koji se odnose na specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b) podtočke ii. iznos financijske potpore Unije ne premašuje 50 % ukupnih prihvatljivih troškova;

| (b) | stope sufinanciranja mogu se povećati na najviše 75 % ukupnih prihvatljivih troškova za djelovanja kojima se doprinosi razvoju projekata od zajedničkog interesa koji, na temelju dokaza iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 347/2013, pružaju visok stupanj sigurnosti opskrbe na regionalnoj razini ili razini Unije, jačaju solidarnost Unije ili nude vrlo inovativna rješenja. |
| --- | --- |

(b)

stope sufinanciranja mogu se povećati na najviše 75 % ukupnih prihvatljivih troškova za djelovanja kojima se doprinosi razvoju projekata od zajedničkog interesa koji, na temelju dokaza iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 347/2013, pružaju visok stupanj sigurnosti opskrbe na regionalnoj razini ili razini Unije, jačaju solidarnost Unije ili nude vrlo inovativna rješenja.

4.   Za radove u digitalnom sektoru primjenjuju se sljedeće najviše stope sufinanciranja: za radove koji se odnose na specifične ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c) iznos financijske potpore Unije ne premašuje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova.

Stope sufinanciranja mogu se povećati:

| (a) | do 50 % za djelovanja s izraženom prekograničnom dimenzijom, kao što su neprekidna pokrivenost 5G sustavima duž glavnih prometnih pravaca ili uvođenje mrežnih okosnica među državama članicama ili između Unije i trećih zemalja; i |
| --- | --- |

(a)

do 50 % za djelovanja s izraženom prekograničnom dimenzijom, kao što su neprekidna pokrivenost 5G sustavima duž glavnih prometnih pravaca ili uvođenje mrežnih okosnica među državama članicama ili između Unije i trećih zemalja; i

| (b) | do 75 % za djelovanja kojima se uvodi gigabitna povezivost socioekonomskih pokretača. |
| --- | --- |

(b)

do 75 % za djelovanja kojima se uvodi gigabitna povezivost socioekonomskih pokretača.

Djelovanja pružanja lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama, ako se provode s pomoću bespovratnih sredstava niske vrijednosti, mogu se financirati financijskom potporom Unije koja obuhvaća do 100 % prihvatljivih troškova, ne dovodeći u pitanje načelo sufinanciranja.

5.   Najviša stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na djelovanja iz članka 10. stavka 1. najviša je stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na dotične sektore. Osim toga, stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na ta djelovanja može se povećati za 10 %.

6.   U svakom od prometnog, energetskog i digitalnog sektora, u pogledu radova provedenih u najudaljenijim regijama, primjenjuje se posebna najviša stopa sufinanciranja od 70 %.

Članak 16.

Prihvatljivi troškovi

Osim kriterija iz članka 186. Financijske uredbe primjenjuju se sljedeći kriteriji prihvatljivosti troškova:

| (a) | prihvatljivi su samo rashodi nastali u državama članicama, osim ako projekt od zajedničkog interesa ili prekogranični projekt u području obnovljive energije uključuje državno područje jedne treće zemlje ili više njih, kako je navedeno u članku 5. ili članku 11. stavku 4. ove Uredbe, ili međunarodne vode, i ako je djelovanje nužno za postizanje ciljeva dotičnog projekta; |
| --- | --- |

(a)

prihvatljivi su samo rashodi nastali u državama članicama, osim ako projekt od zajedničkog interesa ili prekogranični projekt u području obnovljive energije uključuje državno područje jedne treće zemlje ili više njih, kako je navedeno u članku 5. ili članku 11. stavku 4. ove Uredbe, ili međunarodne vode, i ako je djelovanje nužno za postizanje ciljeva dotičnog projekta;

| (b) | troškovi opreme, objekata i infrastrukture koje korisnik vodi kao kapitalne rashode prihvatljivi su u cijelosti; |
| --- | --- |

(b)

troškovi opreme, objekata i infrastrukture koje korisnik vodi kao kapitalne rashode prihvatljivi su u cijelosti;

| (c) | rashodi koji se odnose na kupnju zemljišta nisu prihvatljivi troškovi, osim za sredstva prenesena iz Kohezijskog fonda u prometni sektor u skladu s člankom 64. Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(c)

rashodi koji se odnose na kupnju zemljišta nisu prihvatljivi troškovi, osim za sredstva prenesena iz Kohezijskog fonda u prometni sektor u skladu s člankom 64. Uredbe (EU) 2021/1060;

| (d) | prihvatljivi troškovi ne uključuju porez na dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

(d)

prihvatljivi troškovi ne uključuju porez na dodanu vrijednost.

Članak 17.

Kombiniranje bespovratnih sredstava s drugim izvorima financiranja

1.   Bespovratna sredstva mogu se upotrebljavati u kombinaciji s financiranjem Europske investicijske banke, nacionalnih razvojnih banaka ili drugih razvojnih i javnih financijskih institucija te financijskih institucija i ulagatelja iz privatnog sektora, među ostalim putem javno-privatnih partnerstva.

2.   Upotreba bespovratnih sredstava iz stavka 1. može se provesti namjenskim pozivima na podnošenje prijedloga.

Članak 18.

Smanjenje ili prekid dodjele bespovratnih sredstava

1.   Osim razloga navedenih u članku 131. stavku 4. Financijske uredbe, iznos bespovratnih sredstava, osim u propisno opravdanim slučajevima, moguće je smanjiti iz sljedećih razloga:

| (a) | za studije, djelovanje nije započelo u roku od godinu dana od datuma početka navedenog u sporazumu o bespovratnim sredstvima; |
| --- | --- |

(a)

za studije, djelovanje nije započelo u roku od godinu dana od datuma početka navedenog u sporazumu o bespovratnim sredstvima;

| (b) | za radove, djelovanje nije započelo u roku od dvije godine od datuma početka navedenog u sporazumu o bespovratnim sredstvima; |
| --- | --- |

(b)

za radove, djelovanje nije započelo u roku od dvije godine od datuma početka navedenog u sporazumu o bespovratnim sredstvima;

| (c) | nakon preispitivanja napretka djelovanja utvrđeno je da je provedba djelovanja toliko kasnila da se njegovi ciljevi vjerojatno neće postići. |
| --- | --- |

(c)

nakon preispitivanja napretka djelovanja utvrđeno je da je provedba djelovanja toliko kasnila da se njegovi ciljevi vjerojatno neće postići.

2.   Ugovor o bespovratnim sredstvima može se izmijeniti ili raskinuti na temelju razloga iz stavka 1.

3.   Prije donošenja bilo kakve odluke u vezi sa smanjenjem ili prekidom dodjele bespovratnih sredstava, predmet se sveobuhvatno ispituje i dotičnim korisnicima daje se mogućnost da unutar razumnog roka dostave svoje primjedbe.

4.   Dostupna odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja proizlaze iz primjene stavka 1. ili 2. ovog članka raspodjeljuju se na druge programe rada predložene u okviru odgovarajuće financijske omotnice utvrđene u članku 4. stavku 2.

Članak 19.

Kumulativno i alternativno financiranje

1.   Za djelovanje za koje je primljen doprinos u okviru CEF-a može se dobiti doprinos i iz drugog programa Unije, uključujući fondove u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos djelovanju primjenjuju se pravila relevantnog programa Unije. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. Potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.

2.   Oznaka pečat izvrsnosti dodjeljuje se djelovanjima koja su u skladu sa sljedećim kumulativnim uvjetima:

| (a) | ocijenjena su u okviru poziva na podnošenje prijedloga u okviru CEF-a; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjena su u okviru poziva na podnošenje prijedloga u okviru CEF-a;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedloga;

| (c) | ne mogu se financirati na temelju tog poziva zbog proračunskih ograničenja. |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati na temelju tog poziva zbog proračunskih ograničenja.

Moguće je da djelovanja kojima je dodijeljena oznaka pečat izvrsnosti u skladu s prvim podstavkom dobiju potporu iz EFRR-a u skladu s člankom 67. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/1060 ili iz Kohezijskog fonda, bez daljnje procjene i pod uvjetom da su takve mjere u skladu s ciljevima i pravilima dotičnog fonda.

POGLAVLJE IV.

PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE, EVALUACIJA I KONTROLA

Članak 20.

Programi rada

1.   CEF se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe.

2.   Kako bi se osigurala transparentnost i predvidljivost te kako bi se poboljšala kvaliteta projekata, Komisija do 15. listopada 2021. donosi prve višegodišnje programe rada. Ti prvi višegodišnji programi rada uključuju vremenski raspored poziva na podnošenje prijedloga za prve tri godine CEF-a, njihove teme i okvirni proračun, kao i mogući okvir za cjelokupno programsko razdoblje.

3.   Komisija provedbenim aktima donosi programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.

4.   Pri donošenju programâ rada u energetskom sektoru Komisija posebnu pozornost posvećuje projektima od zajedničkog interesa i povezanim aktivnostima usmjerenima na daljnju integraciju unutarnjeg tržišta za energiju, okončavanje energetske izoliranosti i uklanjanje uskih grla elektroenergetske međupovezanosti s naglaskom na onim projektima kojima se doprinosi postizanju cilja međupovezanosti od najmanje 10 % do 2020. i 15 % do 2030. te projektima kojima se doprinosi usklađivanju elektroenergetskih sustava s mrežama Unije.

5.   U skladu s člankom 200. stavkom 2. Financijske uredbe odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može, prema potrebi, organizirati postupak odabira u dvije faze kako slijedi:

| (a) | podnositelji dostavljaju pojednostavnjenu dokumentaciju koja sadržava relativno sažete podatke u svrhu predodabira projekata na temelju ograničenog broja kriterija; |
| --- | --- |

(a)

podnositelji dostavljaju pojednostavnjenu dokumentaciju koja sadržava relativno sažete podatke u svrhu predodabira projekata na temelju ograničenog broja kriterija;

| (b) | podnositelji odabrani u prvoj fazi dostavljaju potpunu dokumentaciju po zaključenju te faze. |
| --- | --- |

(b)

podnositelji odabrani u prvoj fazi dostavljaju potpunu dokumentaciju po zaključenju te faze.

Članak 21.

Dodjela financijske potpore Unije

1.   Nakon svakog poziva na podnošenje prijedloga koji se temelji na programu rada iz članka 20. Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuje iznos financijske potpore koja se dodjeljuje odabranim projektima ili njihovim dijelovima te točno navodi uvjete i metode njihove provedbe. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.

2.   Tijekom provedbe sporazumâ o dodjeli bespovratnih sredstava Komisija obavješćuje korisnike i dotične države članice o promjenama iznosâ bespovratnih sredstava i isplaćenim konačnim iznosima.

3.   Korisnici podnose izvješća kako je utvrđeno u odgovarajućim sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava bez prethodnog odobrenja država članica. Komisija državama članicama omogućuje pristup izvješćima o djelovanjima koja su provedena na njihovim državnim područjima.

Članak 22.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku CEF-a prema ostvarenju općih i specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. navedeni su u dijelu I. Priloga.

2.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka CEF-a prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 26. kako bi izmijenila dio I. Priloga u pogledu pokazatelja, kada se to smatra potrebnim, te kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da su podaci za praćenje provedbe i rezultatâ programa prikladni za detaljnu analizu postignutog napretka, među ostalim za praćenje djelovanja u području klime, te da se prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za primatelje sredstava Unije te, prema potrebi, za države članice.

4.   Komisija unapređuje posebnu internetsku stranicu putem objave, u stvarnom vremenu, pregleda projekata koji se provode, uz relevantne informacije uključujući procjene učinka, te vrijednosti, korisnika, provedbenog tijela i trenutačnog stanja projekta. Svake dvije godine Komisija podnosi i izvješća o napretku. U tim izvješćima o napretku navode se informacije o provedbi CEF-a, u skladu s općim i specifičnim ciljevima utvrđenim u članku 3., pojašnjavajući jesu li različiti sektori na dobrom putu, je li ukupna proračunska obveza u skladu s ukupnim dodijeljenim iznosom, jesu li tekući projekti dostatno dovršeni te jesu li i dalje izvedivi i prikladni za isporuku.

Članak 23.

Evaluacija

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir u procesu odlučivanja.

2.   Međuevaluacija CEF-a provodi se nakon što je dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe CEF-a.

3.   Na kraju provedbe CEF-a, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju CEF-a.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Članak 24.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže koordinacijski odbor CEF-a, koji se može sastati u različitim sastavima, ovisno o predmetu na dnevnom redu. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 25.

Delegirani akti

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 26. kojima se ova Uredba dopunjuje:

| (a) | uspostavom okvira za praćenje i evaluaciju na temelju pokazatelja utvrđenih u dijelu I. Priloga; |
| --- | --- |

(a)

uspostavom okvira za praćenje i evaluaciju na temelju pokazatelja utvrđenih u dijelu I. Priloga;

| (b) | utvrđivanjem pravila o odabiru prekograničnih projekata u području obnovljive energije uz one u dijelu IV. Priloga te uspostavom i ažuriranjem popisa odabranih prekograničnih projekata u području obnovljive energije. |
| --- | --- |

(b)

utvrđivanjem pravila o odabiru prekograničnih projekata u području obnovljive energije uz one u dijelu IV. Priloga te uspostavom i ažuriranjem popisa odabranih prekograničnih projekata u području obnovljive energije.

2.   Podložno članku 172. drugom stavku UFEU-a Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 26. ove Uredbe:

| (a) | za izmjenu dijela III. Priloga u pogledu definicije koridora osnovne prometne mreže i prethodno utvrđenih dionica u sveobuhvatnoj mreži; |
| --- | --- |

(a)

za izmjenu dijela III. Priloga u pogledu definicije koridora osnovne prometne mreže i prethodno utvrđenih dionica u sveobuhvatnoj mreži;

| (b) | za izmjenu dijela V. Priloga u pogledu utvrđivanja projekata digitalne povezivosti od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(b)

za izmjenu dijela V. Priloga u pogledu utvrđivanja projekata digitalne povezivosti od zajedničkog interesa.

Članak 26.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 22. stavka 2. i članka 25. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. stavka 2., članka 22. stavka 2. i članka 25. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7. stavka 2., članka 22. stavka 2. i članka 25. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 27.

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Primatelji sredstava Unije priznaju podrijetlo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti.

2.   Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na CEF, na njegova djelovanja i rezultate. Financijska sredstva dodijeljena CEF-u također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije, ako se ti prioriteti odnose na ciljeve iz članka 3.

3.   Transparentnost i javno savjetovanje osiguravaju se u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom.

Članak 28.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u CEF-u prema odluci donesenoj na temelju međunarodnog sporazuma ili sudjeluje na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, ta treća zemlja odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Revizorskom sudu dodjeljuje potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. Kad je riječ o OLAF-u, takva prava uključuju pravo provedbe istraga, među ostalim provjera i inspekcija na terenu, kako je predviđeno Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013.

POGLAVLJE IV.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 29.

Odredbe o stavljanju izvan snage i prijelazne odredbe

1.   Uredbe (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 stavljaju se izvan snage.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu djelovanja započetih na temelju Uredbe (EU) br. 1316/2013, koja se nastavlja primjenjivati na ta djelovanja do njihova zaključenja.

3.   Iz financijske omotnice za CEF mogu se također pokriti troškovi tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni radi osiguravanja prijelaza između CEF-a i mjera donesenih na temelju Uredbe (EU) br. 1316/2013.

4.   Ako je to potrebno, odobrena sredstva mogu se unijeti u proračun Unije nakon 2027. radi pokrivanje troškova predviđenih u članku 4. stavku 5. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja nisu dovršena do 31. prosinca 2027., u skladu s ovom Uredbom.

Članak 30.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

A. LOGAR

---

(1)  
  SL C 440, 6.12.2018., str. 191.

1

(2)  
  SL C 461, 21.12.2018., str. 173.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 17. travnja 2019. (SL C 158, 30.4.2021., str. 884.) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 14. lipnja 2021. (SL C 276, 9.7.2021., str. 1). Stajalište Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  
  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

5

(6)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

8

(9)  Direktiva 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (SL L 307, 28.10.2014., str. 1.).

9

(10)  Direktiva 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (SL L 319, 29.11.2008., str. 59.).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (SL L 231, 30.6.2021., str. 60.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 25.4.2013., str. 39.).

12

(13)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

13

(14)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EU) br. 283/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o smjernicama za transeuropske mreže u području telekomunikacijske infrastrukture i stavljanju izvan snage Odluke br. 1336/97/EZ (SL L 86, 21.3.2014., str. 14.).

15

(16)  Direktiva (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (SL L 321, 17.12.2018., str. 36.).

16

(17)  Uredba (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (SL L 166, 11.5.2021., str. 1.).

17

(18)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

18

(19)  
  SL L 433I, 22.12.2020., str. 28.

19

(20)  
  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

20

(21)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

21

(22)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

22

(23)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

23

(24)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

24

(25)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

25

(26)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

26

(27)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

27

(28)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

28

(29)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

29

(30)  Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

30

(31)  Uredba (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe (SL L 276, 20.10.2010., str. 22.).

31

(32)  Financijska omotnica CEF-a za razdoblje 2021.–2027. u stalnim cijenama iz 2018. iznosi 29 896 000 000 EUR i raspodjeljuje se kako slijedi: (a) promet: 22 884 000 000 EUR, od čega i. 11 384 000 000 EUR iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027., naslov 1. stavak 2., europska strateška ulaganja; ii. 10 000 000 000 EUR prenesenih iz Kohezijskog fonda; iii. 1 500 000 000 EUR iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027., naslov 5. stavak 13., obrana; (b) energija: 5 180 000 000 EUR; (c) digitalno: 1 832 000 000 EUR.

32

(33)  Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.).

33

---

PRILOG

DIO I.

POKAZATELJI

CEF će se pomno pratiti na temelju skupa pokazatelja za mjerenje uspješnosti u ostvarenju općih i specifičnih ciljeva CEF-a te za svođenje administrativnog opterećenja i troškova na najmanju moguću mjeru. U tu će se svrhu prikupljati podaci o sljedećim ključnim pokazateljima:

| Sektori | Specifični ciljevi | Ključni pokazatelji |
| --- | --- | --- |
| Promet | učinkovite, međusobno povezane i multimodalne mreže i infrastruktura za pametnu, interoperabilnu, održivu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost | broj prekograničnih veza i veza koje nedostaju obuhvaćenih potporom CEF-a (uključujući djelovanja koja se odnose na gradska čvorišta, regionalne prekogranične željezničke veze, multimodalne logističke platforme, morske luke, luke unutarnjih plovnih putova, veze do zračne luke i željezničko-cestovne terminale osnovne mreže TEN-T-a i sveobuhvatne mreže TEN-T-a) |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi digitalizaciji prometa, osobito uvođenjem ERTMS-a, RIS-a, ITS-a, VTMIS-a/e-pomorskog servisa i SESAR-a |
| broj postaja za opskrbu alternativnim gorivom koja su izgrađena ili modernizirana uz potporu CEF-a |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi sigurnosti prometa |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi pristupačnosti prometa za osobe sa smanjenom pokretljivošću |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi smanjenju buke u željezničkom teretnom prijevozu |
| prilagodba za dvojnu namjenu prometne infrastrukture | broj sastavnica prometne infrastrukture koje su prilagođene zahtjevima u pogledu dvojne namjene |
| Energetika | doprinos međupovezivosti i integraciji tržišta | broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi projektima međusobnog povezivanja mreža država članica i otklanjanja unutarnjih ograničenja |
| sigurnost opskrbe | broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi projektima kojima se osigurava otpornost plinske mreže |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi unapređivanju i digitalizaciji mreža i povećanju kapaciteta za skladištenje energije |
| održiv razvoj olakšavanjem dekarbonizacije | broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi projektima kojima se omogućuje povećanje udjela obnovljive energije u energetskim sustavima |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi prekograničnoj suradnji u području obnovljive energije |
| Digitalni sektor | doprinos uvođenju infrastrukture za digitalnu povezivost širom Unije | novi priključci na mreže vrlo velikog kapaciteta za socioekonomske pokretače i priključci na visokokvalitetne mreže za lokalne zajednice |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se omogućuje pokrivenost 5G sustavima duž prometnih pravaca |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se omogućuju novi priključci na mreže vrlo velikog kapaciteta |
| broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi digitalizaciji energetskog i prometnog sektora |

Sektori

Specifični ciljevi

Ključni pokazatelji

Promet

učinkovite, međusobno povezane i multimodalne mreže i infrastruktura za pametnu, interoperabilnu, održivu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost

broj prekograničnih veza i veza koje nedostaju obuhvaćenih potporom CEF-a (uključujući djelovanja koja se odnose na gradska čvorišta, regionalne prekogranične željezničke veze, multimodalne logističke platforme, morske luke, luke unutarnjih plovnih putova, veze do zračne luke i željezničko-cestovne terminale osnovne mreže TEN-T-a i sveobuhvatne mreže TEN-T-a)

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi digitalizaciji prometa, osobito uvođenjem ERTMS-a, RIS-a, ITS-a, VTMIS-a/e-pomorskog servisa i SESAR-a

broj postaja za opskrbu alternativnim gorivom koja su izgrađena ili modernizirana uz potporu CEF-a

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi sigurnosti prometa

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi pristupačnosti prometa za osobe sa smanjenom pokretljivošću

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi smanjenju buke u željezničkom teretnom prijevozu

prilagodba za dvojnu namjenu prometne infrastrukture

broj sastavnica prometne infrastrukture koje su prilagođene zahtjevima u pogledu dvojne namjene

Energetika

doprinos međupovezivosti i integraciji tržišta

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi projektima međusobnog povezivanja mreža država članica i otklanjanja unutarnjih ograničenja

sigurnost opskrbe

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi projektima kojima se osigurava otpornost plinske mreže

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi unapređivanju i digitalizaciji mreža i povećanju kapaciteta za skladištenje energije

održiv razvoj olakšavanjem dekarbonizacije

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi projektima kojima se omogućuje povećanje udjela obnovljive energije u energetskim sustavima

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi prekograničnoj suradnji u području obnovljive energije

Digitalni sektor

doprinos uvođenju infrastrukture za digitalnu povezivost širom Unije

novi priključci na mreže vrlo velikog kapaciteta za socioekonomske pokretače i priključci na visokokvalitetne mreže za lokalne zajednice

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se omogućuje pokrivenost 5G sustavima duž prometnih pravaca

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se omogućuju novi priključci na mreže vrlo velikog kapaciteta

broj djelovanja obuhvaćenih potporom CEF-a kojima se doprinosi digitalizaciji energetskog i prometnog sektora

DIO II.

OKVIRNI POSTOCI ZA PROMETNI SEKTOR

Proračunska sredstva iz članka 4. stavka 2. točke (a) podtočke i. raspoređuju se kako slijedi:

| — | 60 % za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (a): „djelovanja koja se odnose na učinkovite, međusobno povezane, interoperabilne i multimodalne mreže” od čega 1 559 800 000 EUR (1) treba biti dodijeljeno, prioritetno i na konkurentskoj osnovi, za dovršenje glavnih prekograničnih željezničkih veza koje nedostaju među državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda; |
| --- | --- |

—

60 % za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (a): „djelovanja koja se odnose na učinkovite, međusobno povezane, interoperabilne i multimodalne mreže” od čega 1 559 800 000 EUR (1) treba biti dodijeljeno, prioritetno i na konkurentskoj osnovi, za dovršenje glavnih prekograničnih željezničkih veza koje nedostaju među državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda;

| — | 40 % za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (b): „djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, multimodalnu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost”. |
| --- | --- |

—

40 % za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (b): „djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, multimodalnu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost”.

Proračunska sredstva iz članka 4. stavka 2. točke (a) podtočke ii. raspoređuju se kako slijedi:

| — | 85 % za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (a): „djelovanja koja se odnose na učinkovite, međusobno povezane, interoperabilne i multimodalne mreže”, |
| --- | --- |

—

85 % za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (a): „djelovanja koja se odnose na učinkovite, međusobno povezane, interoperabilne i multimodalne mreže”,

| — | 15 % za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (b): „djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, multimodalnu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost”. |
| --- | --- |

—

15 % za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (b): „djelovanja koja se odnose na pametnu, interoperabilnu, održivu, multimodalnu, uključivu, pristupačnu, sigurnu i zaštićenu mobilnost”.

Za djelovanja iz članka 9. stavka 2. točke (a), 85 % proračunskih sredstava trebalo bi dodijeliti za djelovanja za koridore osnovne mreže i 15 % za djelovanja za sveobuhvatnu mrežu.

DIO III.

KORIDORI OSNOVNE PROMETNE MREŽE I PREKOGRANIČNE VEZE NA SVEUBUHVATNOJ MREŽI

| 1. | Koridori osnovne mreže i okviran popis prethodno utvrđenih prekograničnih veza i veza koje nedostaju







  koridor osnovne mreže „Atlantski koridor” |
| --- | --- |
| trasiranje | Gijón – León – Valladolid
  A Coruña – Vigo – Orense – León
  Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba
  Algeciras – Bobadilla – Madrid
  Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid
  Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – rijeka Douro
  Sionainn Faing ili Shannon Foynes/Baile Átha Cliath ili Dublin/Corcaigh ili Cork – Le Havre – Rouen – Pariz
  Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Toulouse/Tours – Pariz – Metz – Mannheim/Strasbourg
  Sionainn Faing ili Shannon Foynes/Baile Átha Cliath ili Dublin/Corcaigh ili Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours – Dijon |
| prekogranične veze | Évora – Mérida | željeznica |
| Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux |
| Aveiro – Salamanca |
| rijeka Douro (Via Navegável do Douro) | unutarnji plovni putovi |
| veze koje nedostaju | interoperabilne pruge na Pirinejskom poluotoku čiji profil nije u skladu s UIC-om | željeznica |
| koridor osnovne mreže „Baltičko – jadranski koridor” |
| trasiranje | Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków
  Gdańsk – Warszawa – Katowice/Kraków
  Katowice – Ostrava – Brno – Wien
  Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava
  Katowice – Bielsko-Biała – Žilina – Bratislava – Wien
  Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste
  Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona
  Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste |
| prekogranične
  veze | Katowice/Opole – Ostrava – Brno
  Katowice – Žilina
  Bratislava – Wien
  Graz – Maribor
  Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana | željeznica |
| Katowice – Žilina
  Brno – Wien | cesta |
| veze koje nedostaju | Gloggnitz – Mürzzuschlag: osnovni tunel Semmering
  Graz – Klagenfurt: željeznička pruga i tunel Koralm
  Koper – Divača | željeznica |
| koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor” |
| trasiranje | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona
  Madrid – Valencia – Sagunto – Teruel – Zaragoza
  Sevilla – Bobadilla – Murcia
  Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona
  Tarragona – Barcelona – Perpignan – Narbonne - Toulouse/Marseille – Genova/Lyon – La Spezia/Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest
  Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – granica s Ukrajinom |
| prekogranične veze | Barcelona – Perpignan | željeznica |
| Lyon – Torino: osnovni tunel i pristupni putovi |
| Nice – Ventimiglia |
| Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana |
| Ljubljana – Zagreb |
| Zagreb – Budapest |
| Budapest – Miskolc – granica s Ukrajinom |
| Lendava – Letenye | cesta |
| Vásárosnamény – granica s Ukrajinom |
| veze koje nedostaju | Almería – Murcia | željeznica |
| interoperabilne pruge na Pirinejskom poluotoku čiji profil nije u skladu s UIC-om |
| Perpignan – Montpellier |
| Koper – Divača |
| Rijeka – Zagreb |
| Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste | unutarnji plovni putovi |
| koridor osnovne mreže „Koridor Sjeverno more – Baltik” |
| trasiranje | Luleå – Helsinki – Tallinn – Rīga
  Ventspils – Rīga
  Rīga– Kaunas
  Klaipėda– Kaunas – Vilnius
  Kaunas – Warszawa
  granica s Bjelarusom – Warszawa – Łódź/Poznań – Frankfurt(Oder) – Berlin – Hamburg – Kiel
  Łódź – Katowice/Wrocław
  granica s Ukrajinom – Rzeszów – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg
  Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover
  Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven
  Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht
  Utrecht – Amsterdam
  Utrecht – Rotterdam – Antwerpen
  Hannover/Osnabrück – Köln – Antwerpen |
| prekogranične veze | Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: baltička željeznica, nova potpuno interoperabilna pruga s profilom u skladu s UIC-om | željeznica |
| Świnoujście/Szczecin – Berlin | željeznica i unutarnji plovni putovi |
| koridor Via Baltica EE – LV – LT – PL | cesta |
| veze koje nedostaju | Kaunas – Vilnius: dio baltičke željeznice, nove potpuno interoperabilne pruge s profilom u skladu s UIC-om | željeznica |
| Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, uključujući veze s planiranim središnjim prometnim čvorištem |
| Nord-Ostsee kanal | unutarnji plovni putovi |
| Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; zapadnonjemački kanali |
| Rajna, Waal |
| Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal |
| koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje” |
| trasiranje | granica s Ujedinjenom Kraljevinom – Baile Átha Cliath ili Dublin – Sionainn Faing ili Shannon Foynes/Corcaigh ili Cork
  Sionainn Faing ili Shannon Foynes/Baile Átha Cliath ili Dublin/Corcaigh ili Cork – Le Havre/Calais/Dunkerque/Zeebrugge/Terneuzen/Gent/Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam
  granica s Ujedinjenom Kraljevinom – Lille – Brussel ili Bruxelles
  Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel ili Bruxelles – Luxembourg
  Luxembourg – Metz – Dijon – Mâcon– Lyon – Marseille
  Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel
  Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Calais/Dunkerque/Lille – Pariz– Rouen – Le Havre |
| prekogranične veze | Brussel ili Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg | Željeznica |
| Terneuzen – Gent | unutarnji plovni putovi |
| Seine – mreža Scheldt i pripadajuća porječja rijeka Seine, Scheldt i Meuse |
| koridor Rajna – Scheldt |
| veze koje nedostaju | Albertkanaal/kanal Albert i Kanaal Bocholt-Herentals | unutarnji plovni putovi |
| koridor osnovne mreže „Bliski istok – Istočni Mediteran” |
| trasiranje | Hamburg – Berlin
  Rostock – Berlin – Dresden
  Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden
  Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolín
  Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia
  Sofia – granica sa Srbijom/granica sa Sjevernom Makedonijom
  Sofia – Plovdiv – Burgas/granica s Turskom
  granica s Turskom – Alexandroupoli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa
  granica sa Sjevernom Makedonijom – Thessaloniki
  Sofia – Thessaloniki – Athina – Piraeus/Ikonio – Irakleio – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia/Larnaka
  Athina – Patra/Igoumenitsa |
| prekogranične veze | Dresden – Praha/Kolín | željeznica |
| Wien/Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timişoara |
| Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki |
| Sofia – granica sa Srbijom/granica sa Sjevernom Makedonijom |
| granica s Turskom – Alexandroupoli |
| granica sa Sjevernom Makedonijom – Thessaloniki |
| Ioannina – Kakavia (granica s Albanijom) | cesta |
| Drobeta Turnu Severin/Craiova – Vidin – Montana |
| Sofia – granica sa Srbijom |
| Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice | unutarnji plovni putovi |
| veze koje nedostaju | Igoumenitsa – Ioannina
  Praha – Brno
  Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli
  Timişoara – Craiova | željeznica |
| koridor osnovne mreže „Rajnsko-alpski koridor” |
| trasiranje | Genova – Milano – Lugano – Basel
  Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln
  Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam
  Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen
  Köln – Liège – Brussel ili Bruxelles – Gent
  Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge |
| prekogranične
  veze | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | željeznica |
| Karlsruhe – Basel |
| Milano/Novara – granica sa Švicarskom |
| Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | unutarnji plovni putovi |
| veze koje nedostaju | Genova – Tortona/Novi Ligure | željeznica |
| | Zeebrugge – Gent |
| koridor osnovne mreže „Rajnsko-dunavski koridor” |
| trasiranje | Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz
  Strasbourg – Mannheim – Frankfurt am Main– Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz
  München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – granica s Ukrajinom
  Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar
  Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Moravita/Brașov/Craiova – București – Giurgiu/Constanta – Sulina |
| prekogranične veze | München – Praha | željeznica |
| Nürnberg – Plzeň |
| München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg |
| Strasbourg – Kehl Appenweier |
| Hranice – Žilina |
| Košice – granica s Ukrajinom |
| | Wien – Bratislava/Budapest |
| Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad– Timişoara – granica sa Srbijom |
| București – Giurgiu - Rousse |
| Dunav (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) i pripadajuća porječja Váha, Save i Tise | unutarnji plovni putovi |
| Zlín – Žilina | Cesta |
| Timişoara - granica sa Srbijom |
| veze koje nedostaju | Stuttgart – Ulm | željeznica |
| Salzburg – Linz |
| Craiova – București |
| Arad – Sighişoara – Brașov – Predeal |
| koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor” |
| trasiranje | granica s Rusijom – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro(Hallsberg)/Linköping – Malmö
  Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm/Örebro(Hallsberg)
  Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg
  Malmö – Kopenhagen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn
  Kopenhagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover
  Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg
  Rostock – Berlin – Halle/Leipzig – Erfurt – München
  Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze
  Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta/Marsaxlokk
  Cagliari – Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta/Marsaxlokk |
| prekogranične veze | granica s Rusijom – Helsinki | željeznica |
| København – Hamburg: pristupni putovi čvrste veze na pojasu Fehmarn Belt |
| München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: osnovni tunel Brenner i njegovi pristupni putovi |
| Göteborg – Oslo |
| København – Hamburg: čvrsta veza na pojasu Fehmarn Belt | željeznica/cesta |

1.

koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”

trasiranje

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – rijeka Douro

Sionainn Faing ili Shannon Foynes/Baile Átha Cliath ili Dublin/Corcaigh ili Cork – Le Havre – Rouen – Pariz

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Toulouse/Tours – Pariz – Metz – Mannheim/Strasbourg

Sionainn Faing ili Shannon Foynes/Baile Átha Cliath ili Dublin/Corcaigh ili Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours – Dijon

prekogranične veze

Évora – Mérida

željeznica

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

rijeka Douro (Via Navegável do Douro)

unutarnji plovni putovi

veze koje nedostaju

interoperabilne pruge na Pirinejskom poluotoku čiji profil nije u skladu s UIC-om

željeznica

koridor osnovne mreže „Baltičko – jadranski koridor”

trasiranje

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Warszawa – Katowice/Kraków

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Bielsko-Biała – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste

Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona

Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste

prekogranične

veze

Katowice/Opole – Ostrava – Brno

Katowice – Žilina

Bratislava – Wien

Graz – Maribor

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

željeznica

Katowice – Žilina

Brno – Wien

cesta

veze koje nedostaju

Gloggnitz – Mürzzuschlag: osnovni tunel Semmering

Graz – Klagenfurt: željeznička pruga i tunel Koralm

Koper – Divača

željeznica

koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”

trasiranje

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Madrid – Valencia – Sagunto – Teruel – Zaragoza

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Narbonne - Toulouse/Marseille – Genova/Lyon – La Spezia/Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – granica s Ukrajinom

prekogranične veze

Barcelona – Perpignan

željeznica

Lyon – Torino: osnovni tunel i pristupni putovi

Nice – Ventimiglia

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budapest

Budapest – Miskolc – granica s Ukrajinom

Lendava – Letenye

cesta

Vásárosnamény – granica s Ukrajinom

veze koje nedostaju

Almería – Murcia

željeznica

interoperabilne pruge na Pirinejskom poluotoku čiji profil nije u skladu s UIC-om

Perpignan – Montpellier

Koper – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste

unutarnji plovni putovi

koridor osnovne mreže „Koridor Sjeverno more – Baltik”

trasiranje

Luleå – Helsinki – Tallinn – Rīga

Ventspils – Rīga

Rīga– Kaunas

Klaipėda– Kaunas – Vilnius

Kaunas – Warszawa

granica s Bjelarusom – Warszawa – Łódź/Poznań – Frankfurt(Oder) – Berlin – Hamburg – Kiel

Łódź – Katowice/Wrocław

granica s Ukrajinom – Rzeszów – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg

Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover/Osnabrück – Köln – Antwerpen

prekogranične veze

Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: baltička željeznica, nova potpuno interoperabilna pruga s profilom u skladu s UIC-om

željeznica

Świnoujście/Szczecin – Berlin

željeznica i unutarnji plovni putovi

koridor Via Baltica EE – LV – LT – PL

cesta

veze koje nedostaju

Kaunas – Vilnius: dio baltičke željeznice, nove potpuno interoperabilne pruge s profilom u skladu s UIC-om

željeznica

Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, uključujući veze s planiranim središnjim prometnim čvorištem

Nord-Ostsee kanal

unutarnji plovni putovi

Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; zapadnonjemački kanali

Rajna, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje”

trasiranje

granica s Ujedinjenom Kraljevinom – Baile Átha Cliath ili Dublin – Sionainn Faing ili Shannon Foynes/Corcaigh ili Cork

Sionainn Faing ili Shannon Foynes/Baile Átha Cliath ili Dublin/Corcaigh ili Cork – Le Havre/Calais/Dunkerque/Zeebrugge/Terneuzen/Gent/Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam

granica s Ujedinjenom Kraljevinom – Lille – Brussel ili Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel ili Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Mâcon– Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Calais/Dunkerque/Lille – Pariz– Rouen – Le Havre

prekogranične veze

Brussel ili Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

Željeznica

Terneuzen – Gent

unutarnji plovni putovi

Seine – mreža Scheldt i pripadajuća porječja rijeka Seine, Scheldt i Meuse

koridor Rajna – Scheldt

veze koje nedostaju

Albertkanaal/kanal Albert i Kanaal Bocholt-Herentals

unutarnji plovni putovi

koridor osnovne mreže „Bliski istok – Istočni Mediteran”

trasiranje

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – granica sa Srbijom/granica sa Sjevernom Makedonijom

Sofia – Plovdiv – Burgas/granica s Turskom

granica s Turskom – Alexandroupoli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa

granica sa Sjevernom Makedonijom – Thessaloniki

Sofia – Thessaloniki – Athina – Piraeus/Ikonio – Irakleio – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia/Larnaka

Athina – Patra/Igoumenitsa

prekogranične veze

Dresden – Praha/Kolín

željeznica

Wien/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timişoara

Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

Sofia – granica sa Srbijom/granica sa Sjevernom Makedonijom

granica s Turskom – Alexandroupoli

granica sa Sjevernom Makedonijom – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (granica s Albanijom)

cesta

Drobeta Turnu Severin/Craiova – Vidin – Montana

Sofia – granica sa Srbijom

Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

unutarnji plovni putovi

veze koje nedostaju

Igoumenitsa – Ioannina

Praha – Brno

Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli

Timişoara – Craiova

željeznica

koridor osnovne mreže „Rajnsko-alpski koridor”

trasiranje

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Brussel ili Bruxelles – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

prekogranične

veze

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

željeznica

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – granica sa Švicarskom

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

unutarnji plovni putovi

veze koje nedostaju

Genova – Tortona/Novi Ligure

željeznica

Zeebrugge – Gent

koridor osnovne mreže „Rajnsko-dunavski koridor”

trasiranje

Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt am Main– Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – granica s Ukrajinom

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Moravita/Brașov/Craiova – București – Giurgiu/Constanta – Sulina

prekogranične veze

München – Praha

željeznica

Nürnberg – Plzeň

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Košice – granica s Ukrajinom

Wien – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad– Timişoara – granica sa Srbijom

București – Giurgiu - Rousse

Dunav (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) i pripadajuća porječja Váha, Save i Tise

unutarnji plovni putovi

Zlín – Žilina

Cesta

Timişoara - granica sa Srbijom

veze koje nedostaju

Stuttgart – Ulm

željeznica

Salzburg – Linz

Craiova – București

Arad – Sighişoara – Brașov – Predeal

koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor”

trasiranje

granica s Rusijom – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro(Hallsberg)/Linköping – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm/Örebro(Hallsberg)

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kopenhagen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Kopenhagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Halle/Leipzig – Erfurt – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta/Marsaxlokk

Cagliari – Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta/Marsaxlokk

prekogranične veze

granica s Rusijom – Helsinki

željeznica

København – Hamburg: pristupni putovi čvrste veze na pojasu Fehmarn Belt

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: osnovni tunel Brenner i njegovi pristupni putovi

Göteborg – Oslo

København – Hamburg: čvrsta veza na pojasu Fehmarn Belt

željeznica/cesta

| 2. | Okvirni popis prethodno utvrđenih prekograničnih veza na sveobuhvatnoj mreži
  Prekogranične dionice sveobuhvatne mreže iz članka 9. stavka 2. točke (a) podtočke ii. uključuju sljedeće dionice:






  Baile Átha Cliath ili Dublin/Letterkenny – granica s Ujedinjenom Kraljevinom | cesta |
| --- | --- | --- |
| Pau – Huesca | željeznica |
| Lyon – granica sa Švicarskom | željeznica |
| Athus – Mont-Saint-Martin | željeznica |
| Breda – Venlo – Viersen – Duisburg | željeznica |
| Antwerpen – Duisburg | željeznica |
| Mons – Valenciennes | željeznica |
| Gent – Terneuzen | željeznica |
| Heerlen – Aachen | željeznica |
| Groningen – Bremen | željeznica |
| Stuttgart – granica sa Švicarskom | željeznica |
| Gallarate/Sesto Calende – granica sa Švicarskom | željeznica |
| Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław | željeznica |
| Praha – Linz | željeznica |
| Villach – Ljubljana | željeznica |
| Pivka – Rijeka | željeznica |
| Plzeň – České Budějovice – Wien | željeznica |
| Wien – Győr | željeznica |
| Graz – Celldömölk – Győr | željeznica |
| Neumarkt-Kallham – Mühldorf | željeznica |
| koridor Amber PL – SK – HU | željeznica |
| koridor Via Carpathia granica između Bjelarusa i Ukrajine – PL – SK – HU – RO | cesta |
| Focșani – granica s Moldovom | cesta |
| Budapest – Osijek – Svilaj (granica s Bosnom i Hercegovinom) | cesta |
| Faro – Huelva | željeznica |
| Porto – Vigo | željeznica |
| Giurgiu – Varna | željeznica |
| Svilengrad – Pithio | željeznica |

2.

Prekogranične dionice sveobuhvatne mreže iz članka 9. stavka 2. točke (a) podtočke ii. uključuju sljedeće dionice:

Baile Átha Cliath ili Dublin/Letterkenny – granica s Ujedinjenom Kraljevinom

cesta

Pau – Huesca

željeznica

Lyon – granica sa Švicarskom

željeznica

Athus – Mont-Saint-Martin

željeznica

Breda – Venlo – Viersen – Duisburg

željeznica

Antwerpen – Duisburg

željeznica

Mons – Valenciennes

željeznica

Gent – Terneuzen

željeznica

Heerlen – Aachen

željeznica

Groningen – Bremen

željeznica

Stuttgart – granica sa Švicarskom

željeznica

Gallarate/Sesto Calende – granica sa Švicarskom

željeznica

Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław

željeznica

Praha – Linz

željeznica

Villach – Ljubljana

željeznica

Pivka – Rijeka

željeznica

Plzeň – České Budějovice – Wien

željeznica

Wien – Győr

željeznica

Graz – Celldömölk – Győr

željeznica

Neumarkt-Kallham – Mühldorf

željeznica

koridor Amber PL – SK – HU

željeznica

koridor Via Carpathia granica između Bjelarusa i Ukrajine – PL – SK – HU – RO

cesta

Focșani – granica s Moldovom

cesta

Budapest – Osijek – Svilaj (granica s Bosnom i Hercegovinom)

cesta

Faro – Huelva

željeznica

Porto – Vigo

željeznica

Giurgiu – Varna

željeznica

Svilengrad – Pithio

željeznica

| 3. | Sastavnice sveobuhvatne mreže koja se nalazi u državama članicama koje nemaju kopnenu granicu s drugom državom članicom. |
| --- | --- |

3.

DIO IV.

ODABIR PREKOGRANIČNIH PROJEKATA U PODRUČJU OBNOVLJIVE ENERGIJE

| 1. | Cilj prekograničnih projekata u području obnovljive energije
  Prekograničnim projektima u području obnovljive energije promiče se prekogranična suradnja među državama članicama u području planiranja, razvoja i troškovno učinkovite eksploatacije obnovljivih izvora energije te se olakšava njihova integracija s pomoću postrojenja za pohranu energije kako bi se pružio doprinos dugoročnoj strategiji Unije za dekarbonizaciju. |
| --- | --- |

1.

Prekograničnim projektima u području obnovljive energije promiče se prekogranična suradnja među državama članicama u području planiranja, razvoja i troškovno učinkovite eksploatacije obnovljivih izvora energije te se olakšava njihova integracija s pomoću postrojenja za pohranu energije kako bi se pružio doprinos dugoročnoj strategiji Unije za dekarbonizaciju.

| 2. | Opći kriteriji
  Da bi se projekt smatrao prekograničnim projektom u području obnovljive energije, mora ispunjavati sve sljedeće opće kriterije:






  (a) | projekt je uključen u sporazum o suradnji ili bilo koji drugi dogovor između dviju država članica ili više njih ili dogovor između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih, kako je utvrđeno u člancima 8., 9., 11. i 13. Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

2.

Da bi se projekt smatrao prekograničnim projektom u području obnovljive energije, mora ispunjavati sve sljedeće opće kriterije:

(a)

projekt je uključen u sporazum o suradnji ili bilo koji drugi dogovor između dviju država članica ili više njih ili dogovor između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih, kako je utvrđeno u člancima 8., 9., 11. i 13. Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | projekt omogućuje uštede troškova u uvođenju obnovljive energije ili koristi za integraciju sustava, sigurnost opskrbe ili inovacije, ili oboje, u usporedbi sa sličnim projektom ili projektom obnovljive energije koji je samostalno provela jedna od država članica koje u njemu sudjeluju; |
| --- | --- |

(b)

projekt omogućuje uštede troškova u uvođenju obnovljive energije ili koristi za integraciju sustava, sigurnost opskrbe ili inovacije, ili oboje, u usporedbi sa sličnim projektom ili projektom obnovljive energije koji je samostalno provela jedna od država članica koje u njemu sudjeluju;

| (c) | njegove potencijalne ukupne koristi premašuju troškove, uključujući dugoročne, prema procjeni na temelju analize troškova i koristi iz točke 3. ovoga dijela i uz primjenu metodologija iz članka 7. stavka 2. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

njegove potencijalne ukupne koristi premašuju troškove, uključujući dugoročne, prema procjeni na temelju analize troškova i koristi iz točke 3. ovoga dijela i uz primjenu metodologija iz članka 7. stavka 2. ove Uredbe.

| 3. | Analiza troškova i koristi






  (a) | troškovi proizvodnje energije; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

troškovi proizvodnje energije;

| (b) | troškovi integracije sustava; |
| --- | --- |

(b)

troškovi integracije sustava;

| (c) | troškovi potpore; |
| --- | --- |

(c)

troškovi potpore;

| (d) | emisije stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

(d)

emisije stakleničkih plinova;

| (e) | sigurnost opskrbe; |
| --- | --- |

(e)

sigurnost opskrbe;

| (f) | zagađenje zraka i ostalo lokalno zagađenje, kao što su učinci na lokalnu prirodu i okoliš; |
| --- | --- |

(f)

zagađenje zraka i ostalo lokalno zagađenje, kao što su učinci na lokalnu prirodu i okoliš;

| (g) | inovacije. |
| --- | --- |

(g)

inovacije.

| 4. | Postupak






  (a) | Promotori projekta, uključujući države članice, koji je potencijalno prihvatljiv da se odabere kao prekogranični projekt u području obnovljive energije na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora između dviju država članica ili više njih ili između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih, kako je utvrđeno u člancima 8., 9., 11. i 13. Direktive (EU) 2018/2001, i za koji se traži status prekograničnog projekta u području obnovljive energije, Komisiji podnose zahtjev za odabir prekograničnog projekta u području obnovljive energije. Zahtjev mora sadržavati relevantne informacije s pomoću kojih Komisija može ocijeniti projekt na temelju kriterija utvrđenih u točkama 2. i 3. ovoga dijela u skladu s metodologijama iz članka 7. stavka 2. ove Uredbe.
  Komisija osigurava da nositelji imaju mogućnost podnijeti zahtjev za dodjelu statusa prekograničnog projekta u području obnovljive energije najmanje jednom godišnje. |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

Promotori projekta, uključujući države članice, koji je potencijalno prihvatljiv da se odabere kao prekogranični projekt u području obnovljive energije na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora između dviju država članica ili više njih ili između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih, kako je utvrđeno u člancima 8., 9., 11. i 13. Direktive (EU) 2018/2001, i za koji se traži status prekograničnog projekta u području obnovljive energije, Komisiji podnose zahtjev za odabir prekograničnog projekta u području obnovljive energije. Zahtjev mora sadržavati relevantne informacije s pomoću kojih Komisija može ocijeniti projekt na temelju kriterija utvrđenih u točkama 2. i 3. ovoga dijela u skladu s metodologijama iz članka 7. stavka 2. ove Uredbe.

Komisija osigurava da nositelji imaju mogućnost podnijeti zahtjev za dodjelu statusa prekograničnog projekta u području obnovljive energije najmanje jednom godišnje.

| (b) | Komisija osniva skupinu za prekogranične projekte u području obnovljive energije, koja se sastoji od jednog predstavnika svake države članice i jednog predstavnika Komisije, i predsjedava tom skupinom. Skupina donosi svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(b)

Komisija osniva skupinu za prekogranične projekte u području obnovljive energije, koja se sastoji od jednog predstavnika svake države članice i jednog predstavnika Komisije, i predsjedava tom skupinom. Skupina donosi svoj poslovnik.

| (c) | Najmanje jednom godišnje Komisija organizira postupak odabira za prekogranične projekte. Nakon evaluacije projekata Komisija skupini navedenoj u ovom stavku točki (b) dostavlja popis prihvatljivih projekata u području obnovljive energije koji su u skladu s kriterijima iz članka 7. i iz ovog stavka točke (d). |
| --- | --- |

(c)

Najmanje jednom godišnje Komisija organizira postupak odabira za prekogranične projekte. Nakon evaluacije projekata Komisija skupini navedenoj u ovom stavku točki (b) dostavlja popis prihvatljivih projekata u području obnovljive energije koji su u skladu s kriterijima iz članka 7. i iz ovog stavka točke (d).

| (d) | Skupini iz točke (b) daju se relevantne informacije, osim ako su poslovno osjetljive, o prihvatljivim projektima koji su uvršteni na popis koji je podnijela Komisija u pogledu sljedećih kriterija:






  i. | potvrde usklađenosti s kriterijima za prihvatljivost i odabir za sve projekte; |
| --- | --- | --- |

(d)

Skupini iz točke (b) daju se relevantne informacije, osim ako su poslovno osjetljive, o prihvatljivim projektima koji su uvršteni na popis koji je podnijela Komisija u pogledu sljedećih kriterija:

i.

potvrde usklađenosti s kriterijima za prihvatljivost i odabir za sve projekte;

| ii. | informacija o mehanizmu suradnje koji se odnosi na projekt i informacija o mjeri u kojoj projekt ima potporu jedne države članice ili više njih; |
| --- | --- |

ii.

informacija o mehanizmu suradnje koji se odnosi na projekt i informacija o mjeri u kojoj projekt ima potporu jedne države članice ili više njih;

| iii. | opisa cilja projekta, uključujući procijenjeni kapacitet (u kW) i, prema potrebi, proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (u kWh godišnje), kao i ukupnih troškova projekta i navedenih prihvatljivih troškova, u eurima; |
| --- | --- |

iii.

opisa cilja projekta, uključujući procijenjeni kapacitet (u kW) i, prema potrebi, proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (u kWh godišnje), kao i ukupnih troškova projekta i navedenih prihvatljivih troškova, u eurima;

| iv. | informacija o očekivanoj dodanoj vrijednosti Unije u skladu sa stavkom 2. točkom (b) ovoga dijela i očekivanim troškovima i koristima te očekivanoj dodanoj vrijednosti Unije u skladu sa stavkom 2. točkom (c) ovoga dijela. |
| --- | --- |

iv.

informacija o očekivanoj dodanoj vrijednosti Unije u skladu sa stavkom 2. točkom (b) ovoga dijela i očekivanim troškovima i koristima te očekivanoj dodanoj vrijednosti Unije u skladu sa stavkom 2. točkom (c) ovoga dijela.

| (e) | Skupina može na svoje sastanke, prema potrebi, pozvati nositelje prihvatljivih projekata, predstavnike trećih zemalja koje su uključene u prihvatljive projekte i druge relevantne dionike. |
| --- | --- |

(e)

Skupina može na svoje sastanke, prema potrebi, pozvati nositelje prihvatljivih projekata, predstavnike trećih zemalja koje su uključene u prihvatljive projekte i druge relevantne dionike.

| (f) | Na temelju rezultata evaluacije skupina se dogovara o nacrtu popisa prekograničnih projekata u području obnovljive energije, a koji treba donijeti u skladu s točkom (g). |
| --- | --- |

(f)

Na temelju rezultata evaluacije skupina se dogovara o nacrtu popisa prekograničnih projekata u području obnovljive energije, a koji treba donijeti u skladu s točkom (g).

| (g) | Komisija donosi konačan popis odabranih prekograničnih projekata u području obnovljive energije delegiranim aktom na temelju nacrta popisa iz točke (f) i uzimajući u obzir točku i. Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje i popis odabranih prekograničnih projekata u području obnovljive energije. Taj se popis prema potrebi preispituje, a najmanje jednom u dvije godine. |
| --- | --- |

(g)

Komisija donosi konačan popis odabranih prekograničnih projekata u području obnovljive energije delegiranim aktom na temelju nacrta popisa iz točke (f) i uzimajući u obzir točku i. Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje i popis odabranih prekograničnih projekata u području obnovljive energije. Taj se popis prema potrebi preispituje, a najmanje jednom u dvije godine.

| (h) | Skupina prati provedbu projekata s konačnog popisa i daje preporuke kako prevladati moguća kašnjenja u provedbi. U tu svrhu nositelji odabranih projekata dostavljaju informacije o provedbi svojih projekata. |
| --- | --- |

(h)

Skupina prati provedbu projekata s konačnog popisa i daje preporuke kako prevladati moguća kašnjenja u provedbi. U tu svrhu nositelji odabranih projekata dostavljaju informacije o provedbi svojih projekata.

| (i) | Komisija pri odabiru prekograničnih projekata u području obnovljive energije nastoji osigurati odgovarajuću geografsku ravnotežu pri odabiru takvih projekata. Za odabir projekata može se upotrijebiti regionalno grupiranje. |
| --- | --- |

(i)

Komisija pri odabiru prekograničnih projekata u području obnovljive energije nastoji osigurati odgovarajuću geografsku ravnotežu pri odabiru takvih projekata. Za odabir projekata može se upotrijebiti regionalno grupiranje.

| (j) | Projekt se ne odabire kao prekogranični projekt u području obnovljive energije ili, ako je odabran, taj mu se status oduzima, ako su informacije koje su bile odlučujuće za evaluaciju bile netočne ili projekt nije u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(j)

Projekt se ne odabire kao prekogranični projekt u području obnovljive energije ili, ako je odabran, taj mu se status oduzima, ako su informacije koje su bile odlučujuće za evaluaciju bile netočne ili projekt nije u skladu s pravom Unije.

DIO V.

PROJEKTI OD ZAJEDNIČKOG INTERESA U PODRUČJU INFRASTRUKTURE ZA DIGITALNU POVEZIVOST

| 1. | Gigabitna povezivost, uključujući 5G sustave i drugu najnapredniju povezivost, za socioekonomske pokretače
  Prioritet djelovanja određuje se uzimajući u obzir funkciju socioekonomskih pokretača, relevantnost digitalnih usluga i aplikacija koje su dostupne zahvaljujući osnovnoj povezivosti te potencijalne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice, uključujući dodatno područje pokrivenosti koje je ostvareno, kad je riječ o kućanstvima. Raspoloživi se proračun geografski uravnoteženo raspoređuje među državama članicama.
  Prioritet se daje djelovanjima kojima se doprinosi gigabitnoj povezivosti, uključujući 5G sustave i drugu najnapredniju povezivost, za:






  (a) | bolnice i medicinske centre u skladu s nastojanjima da se digitaliziraju sustavi zdravstvene zaštite u svrhu povećanja dobrobiti građana Unije i mijenjanja načina pružanja zdravstvenih usluga pacijentima; |
| --- | --- | --- |

1.

Prioritet djelovanja određuje se uzimajući u obzir funkciju socioekonomskih pokretača, relevantnost digitalnih usluga i aplikacija koje su dostupne zahvaljujući osnovnoj povezivosti te potencijalne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice, uključujući dodatno područje pokrivenosti koje je ostvareno, kad je riječ o kućanstvima. Raspoloživi se proračun geografski uravnoteženo raspoređuje među državama članicama.

Prioritet se daje djelovanjima kojima se doprinosi gigabitnoj povezivosti, uključujući 5G sustave i drugu najnapredniju povezivost, za:

(a)

bolnice i medicinske centre u skladu s nastojanjima da se digitaliziraju sustavi zdravstvene zaštite u svrhu povećanja dobrobiti građana Unije i mijenjanja načina pružanja zdravstvenih usluga pacijentima;

| (b) | obrazovne i istraživačke centre u kontekstu nastojanja da se u obrazovnim sustavima olakša uporaba, među ostalim, računalnstva velikih brzina, aplikacija u oblaku i velike količine podataka, smanji digitalni jaz i uvode inovacije radi poboljšanja ishoda učenja, povećanja jednakosti i poboljšanja učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

obrazovne i istraživačke centre u kontekstu nastojanja da se u obrazovnim sustavima olakša uporaba, među ostalim, računalnstva velikih brzina, aplikacija u oblaku i velike količine podataka, smanji digitalni jaz i uvode inovacije radi poboljšanja ishoda učenja, povećanja jednakosti i poboljšanja učinkovitosti;

| (c) | neprekidnu 5G širokopojasnu bežičnu pokrivenost za sva urbana područja do 2025. |
| --- | --- |

(c)

neprekidnu 5G širokopojasnu bežičnu pokrivenost za sva urbana područja do 2025.

| 2. | Bežična povezivost u lokalnim zajednicama
  Djelovanja čiji je cilj pružanje lokalne bežične povezivosti u središtima lokalnog javnog života, uključujući vanjske prostore dostupne javnosti koji imaju važnu ulogu u javnom životu lokalnih zajednica, moraju ispunjavati sljedeće uvjete kako bi primila financiranje:






  (a) | provodi ih tijelo javnog sektora iz drugog stavka koje može planirati i nadzirati postavljanje unutarnjih ili vanjskih lokalnih bežičnih pristupnih točaka u javnim prostorima te osigurati financiranje operativnih troškova tijekom razdoblja od najmanje tri godine; |
| --- | --- | --- |

2.

Djelovanja čiji je cilj pružanje lokalne bežične povezivosti u središtima lokalnog javnog života, uključujući vanjske prostore dostupne javnosti koji imaju važnu ulogu u javnom životu lokalnih zajednica, moraju ispunjavati sljedeće uvjete kako bi primila financiranje:

(a)

provodi ih tijelo javnog sektora iz drugog stavka koje može planirati i nadzirati postavljanje unutarnjih ili vanjskih lokalnih bežičnih pristupnih točaka u javnim prostorima te osigurati financiranje operativnih troškova tijekom razdoblja od najmanje tri godine;

| (b) | temelje se na digitalnim mrežama vrlo velikog kapaciteta koje korisnicima omogućuju vrlo kvalitetnu internetsku vezu:






  i. | koja je besplatna i bez diskriminirajućih uvjeta, lako pristupačna, zaštićena i upotrebljava najsuvremeniju i najbolju dostupnu opremu, i kojom se korisnicima može pružiti povezivost velike brzine; i |
| --- | --- | --- |

(b)

temelje se na digitalnim mrežama vrlo velikog kapaciteta koje korisnicima omogućuju vrlo kvalitetnu internetsku vezu:

i.

koja je besplatna i bez diskriminirajućih uvjeta, lako pristupačna, zaštićena i upotrebljava najsuvremeniju i najbolju dostupnu opremu, i kojom se korisnicima može pružiti povezivost velike brzine; i

| ii. | koja omogućuje rašireni i nediskriminirajući pristup inovativnim digitalnim uslugama; |
| --- | --- |

ii.

koja omogućuje rašireni i nediskriminirajući pristup inovativnim digitalnim uslugama;

| (c) | upotrebljavaju jedinstveni vizualni identitet koji utvrdi Komisija i sadržavaju poveznicu na pripadajuće višejezične internetske alate; |
| --- | --- |

(c)

upotrebljavaju jedinstveni vizualni identitet koji utvrdi Komisija i sadržavaju poveznicu na pripadajuće višejezične internetske alate;

| (d) | s ciljem postizanja sinergija i povećanja kapaciteta te poboljšanja korisničkog iskustva, olakšavaju uvođenje 5G bežičnih pristupnih točaka kratkog dometa, kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2018/1972; i |
| --- | --- |

(d)

s ciljem postizanja sinergija i povećanja kapaciteta te poboljšanja korisničkog iskustva, olakšavaju uvođenje 5G bežičnih pristupnih točaka kratkog dometa, kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2018/1972; i

| (e) | imaju obvezu nabaviti potrebnu opremu i/ili povezane usluge instalacije u skladu s primjenjivim pravom kako bi se osiguralo da projekti neopravdano ne narušavaju tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(e)

imaju obvezu nabaviti potrebnu opremu i/ili povezane usluge instalacije u skladu s primjenjivim pravom kako bi se osiguralo da projekti neopravdano ne narušavaju tržišno natjecanje.

Financijska potpora Unije dostupna je tijelima javnog sektora, kako su definirana u članku 3. točki 1. Direktive (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća (2), koja se obvežu pružati, u skladu s nacionalnim pravom, lokalnu bežičnu povezivost koja je besplatna i bez diskriminirajućih uvjeta postavljanjem lokalnih bežičnih pristupnih točaka.

Financiranim djelovanjima ne udvostručuju se u istom javnom prostoru postojeće besplatne privatne ili javne ponude sličnih karakteristika, uključujući kvalitetu.

Raspoloživi se proračun geografski uravnoteženo raspoređuje među državama članicama.

Prema potrebi osigurat će se koordinacija i usklađenost s djelovanjima obuhvaćenima potporom CEF-a kojima se promiče pristup socioekonomskih pokretača mrežama vrlo velikog kapaciteta koje mogu osigurati gigabitnu povezivost, uključujući 5G sustave i drugu najnapredniju povezivost.

| 3. | Okvirni popis 5G koridora i prekograničnih mrežnih okosnica prihvatljivih za financiranje
  U skladu s ciljevima gigabitnog društva, koje je Komisija utvrdila kako bi osigurala da glavni zemaljski prometni pravci budu neprekidno pokriveni mrežom 5G do 2025., djelovanja kojima se provodi neprekidna pokrivenost 5G sustavima na temelju članka 9. stavka 4. točke (c) uključuju, kao prvi korak, djelovanja za prekogranične dionice radi eksperimentiranja s povezanom i automatiziranom mobilnosti (CAM) i, kao drugi korak, djelovanja za veće dionice radi razmjerno većeg uvođenja CAM-a duž koridora, kako je navedeno u tablici u nastavku (okvirni popis). U tu se svrhu koridori TEN-T upotrebljavaju kao osnova, ali uvođenje 5G sustava nije nužno ograničeno na te koridore (3).
  Nadalje, djelovanja kojima se podupire širenje mrežnih okosnica, uključujući postavljanje podmorskih kabela unutar država članica i između Unije i trećih zemalja ili kojima se povezuju europski otoci, na temelju članka 9. stavka 4. točke (d), također se podupiru kako bi se osigurala potrebna zalihost takve vitalne infrastrukture te povećali kapacitet i otpornost digitalnih mreža Unije.






  koridor osnovne mreže „Atlantski koridor” |
| --- | --- |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | Porto – Vigo |
| Mérida – Évora |
| Pariz – Amsterdam – Frankfurt am Main |
| Aveiro – Salamanca |
| San Sebastián – Biarritz |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Metz – Pariz – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisboa |
| Bilbao – Madrid – Lisboa |
| Madrid – Mérida – Sevilla – Tarifa |
| uvođenje mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele | Açzores/Madeira – Lisboa |
| koridor osnovne mreže „Baltičko – jadranski koridor” |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Gdańsk – Warszawa – Brno – Wien – Graz – Ljubljana - Koper/Trieste |
| koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor” |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Budapest – Zagreb – Ljubljana – Rijeka – Split – Dubrovnik |
| Ljubljana – Zagreb – Slavonski Brod – Bajakovo (granica sa Srbijom) |
| Slavonski Brod – Đakovo – Osijek |
| Montpellier – Narbonne – Perpignan – Barcelona – Valencia – Málaga – Tarifa s proširenjem na Narbonne – Toulouse |
| uvođenje mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele | podmorske kabelske mreže Lisboa – Marseille – Milano |
| koridor osnovne mreže „Koridor Sjeverno more – Baltik” |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | Warszawa– Kaunas – Vilnius |
| Kaunas – Klaipėda |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Tallinn – Rīga – Kaunas –granica između Litve i Poljske – Warszawa |
| granica između Litve i Bjelarusa – Vilnius – Kaunas – Klaipėda |
| koridor Via Carpathia:
  Klaipėda – Kaunas – Ełk – Białystok – Lublin – Rzeszów – Barwinek – Košice |
| koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje” |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | Metz – Merzig – Luxembourg |
| Rotterdam – Antwerpen – Eindhoven |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Pariz |
| Brussel ili Bruxelles – Metz – Basel |
| Mulhouse – Lyon – Marseille |
| koridor osnovne mreže „Bliski istok – Istočni Mediteran” |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | Sofia – Thessaloniki – Beograd |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Berlin – Praha – Brno – Bratislava – Timișoara – Sofia – granica s Turskom |
| Bratislava – Košice |
| Sofia – Thessaloniki – Athina |
| koridor osnovne mreže „Rajnsko-alpski koridor” |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | Bologna – Innsbruck – München (koridor Brenner) |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt am Main |
| Basel – Milano – Genova |
| koridor osnovne mreže „Rajnsko-dunavski koridor” |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Frankfurt am Main – Passau – Wien – Bratislava – Budapest – Osijek – Vukovar – București – Constanta |
| București – Iasi |
| Karlsruhe – München – Salzburg – Wels |
| Frankfurt am Main – Strasbourg |
| koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor” |
| prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om | Oulu – Tromsø

  Oslo – Stockholm – Helsinki |
| veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Turku – Helsinki – granica s Rusijom |
| Oslo – Malmö – København – Hamburg – Würzburg – Nürnberg – München – Rosenheim – Verona – Bologna – Napoli – Catania – Palermo |
| Stockholm – Malmö |
| Napoli – Bari – Taranto |
| Aarhus – Esbjerg – Padborg |

3.

U skladu s ciljevima gigabitnog društva, koje je Komisija utvrdila kako bi osigurala da glavni zemaljski prometni pravci budu neprekidno pokriveni mrežom 5G do 2025., djelovanja kojima se provodi neprekidna pokrivenost 5G sustavima na temelju članka 9. stavka 4. točke (c) uključuju, kao prvi korak, djelovanja za prekogranične dionice radi eksperimentiranja s povezanom i automatiziranom mobilnosti (CAM) i, kao drugi korak, djelovanja za veće dionice radi razmjerno većeg uvođenja CAM-a duž koridora, kako je navedeno u tablici u nastavku (okvirni popis). U tu se svrhu koridori TEN-T upotrebljavaju kao osnova, ali uvođenje 5G sustava nije nužno ograničeno na te koridore (3).

Nadalje, djelovanja kojima se podupire širenje mrežnih okosnica, uključujući postavljanje podmorskih kabela unutar država članica i između Unije i trećih zemalja ili kojima se povezuju europski otoci, na temelju članka 9. stavka 4. točke (d), također se podupiru kako bi se osigurala potrebna zalihost takve vitalne infrastrukture te povećali kapacitet i otpornost digitalnih mreža Unije.

koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

Porto – Vigo

Mérida – Évora

Pariz – Amsterdam – Frankfurt am Main

Aveiro – Salamanca

San Sebastián – Biarritz

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Metz – Pariz – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisboa

Bilbao – Madrid – Lisboa

Madrid – Mérida – Sevilla – Tarifa

uvođenje mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele

Açzores/Madeira – Lisboa

koridor osnovne mreže „Baltičko – jadranski koridor”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Gdańsk – Warszawa – Brno – Wien – Graz – Ljubljana - Koper/Trieste

koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Budapest – Zagreb – Ljubljana – Rijeka – Split – Dubrovnik

Ljubljana – Zagreb – Slavonski Brod – Bajakovo (granica sa Srbijom)

Slavonski Brod – Đakovo – Osijek

Montpellier – Narbonne – Perpignan – Barcelona – Valencia – Málaga – Tarifa s proširenjem na Narbonne – Toulouse

uvođenje mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele

podmorske kabelske mreže Lisboa – Marseille – Milano

koridor osnovne mreže „Koridor Sjeverno more – Baltik”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

Warszawa– Kaunas – Vilnius

Kaunas – Klaipėda

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Tallinn – Rīga – Kaunas –granica između Litve i Poljske – Warszawa

granica između Litve i Bjelarusa – Vilnius – Kaunas – Klaipėda

koridor Via Carpathia:

Klaipėda – Kaunas – Ełk – Białystok – Lublin – Rzeszów – Barwinek – Košice

koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

Metz – Merzig – Luxembourg

Rotterdam – Antwerpen – Eindhoven

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Pariz

Brussel ili Bruxelles – Metz – Basel

Mulhouse – Lyon – Marseille

koridor osnovne mreže „Bliski istok – Istočni Mediteran”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

Sofia – Thessaloniki – Beograd

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Berlin – Praha – Brno – Bratislava – Timișoara – Sofia – granica s Turskom

Bratislava – Košice

Sofia – Thessaloniki – Athina

koridor osnovne mreže „Rajnsko-alpski koridor”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

Bologna – Innsbruck – München (koridor Brenner)

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt am Main

Basel – Milano – Genova

koridor osnovne mreže „Rajnsko-dunavski koridor”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Frankfurt am Main – Passau – Wien – Bratislava – Budapest – Osijek – Vukovar – București – Constanta

București – Iasi

Karlsruhe – München – Salzburg – Wels

Frankfurt am Main – Strasbourg

koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor”

prekogranične dionice za eksperimentiranje s CAM-om

Oulu – Tromsø

Oslo – Stockholm – Helsinki

veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Turku – Helsinki – granica s Rusijom

Oslo – Malmö – København – Hamburg – Würzburg – Nürnberg – München – Rosenheim – Verona – Bologna – Napoli – Catania – Palermo

Stockholm – Malmö

Napoli – Bari – Taranto

Aarhus – Esbjerg – Padborg

---

(1)  
  1 384 000 000 EUR u cijenama iz 2018.

(2)  Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016., str. 1.).

(3)  Dionice u kurzivu nalaze se izvan koridorâ osnovne mreže TEN-T-a, ali su unutar 5G koridorâ.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 14.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 249/82

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1154

оd 9. srpnja 2021.

o zabrani ribolova plavoperajne tune u Atlantskom oceanu istočno od 45° Z i u Sredozemnome moru za plovila koja plove pod zastavom Grčke

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2021/92 (2) utvrđene su kvote za 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2021/92 (2) utvrđene su kvote za 2021.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, ulovom stoka plavoperajne tune u Atlantskom oceanu istočno od 45° Z i u Sredozemnome moru koji su ostvarila plovila koja plove pod zastavom Grčke ili su u Grčkoj registrirana iscrpljena je kvota dodijeljena za 2021. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, ulovom stoka plavoperajne tune u Atlantskom oceanu istočno od 45° Z i u Sredozemnome moru koji su ostvarila plovila koja plove pod zastavom Grčke ili su u Grčkoj registrirana iscrpljena je kvota dodijeljena za 2021.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti određene ribolovne aktivnosti za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti određene ribolovne aktivnosti za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2021. dodijeljena Grčkoj za stok plavoperajne tune u Atlantskom oceanu istočno od 45° Z i u Sredozemnome moru iz Priloga smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Ribolovne aktivnosti za stok iz članka 1. za plovila koja plove pod zastavom Grčke ili su u Grčkoj registrirana zabranjuju se od datuma utvrđenog u Prilogu. Posebno, od tog datuma zabranjuje se zadržavanje na plovilu, premještanje, prekrcavanje i iskrcavanje ribe iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2021/92 od 28. siječnja 2021. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2021. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije (SL L 31, 29.1.2021., str. 31.).

2

---

PRILOG

| Br. | 12/TQ92 |
| --- | --- |
| Država članica | Grčka |
| Stok | BFT/AE45WM (uključujući BFT/*641, BFT/*643, BFT/*8301, BFT/*8302 i BFT/*8303F) |
| Vrsta | Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus) |
| Zona | Atlantski ocean istočno od 45° Z i Sredozemno more |
| Datum zabrane | 28.4.2021. |

Br.

12/TQ92

Država članica

Grčka

Stok

BFT/AE45WM (uključujući BFT/*641, BFT/*643, BFT/*8301, BFT/*8302 i BFT/*8303F)

Vrsta

Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus)

Zona

Atlantski ocean istočno od 45° Z i Sredozemno more

Datum zabrane

28.4.2021.

---

| 14.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 249/85

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1155

оd 9. srpnja 2021.

o zabrani ribolova plavoperajne tune u specifičnim arhipelazima za plovila za artizanalni ribolov koja plove pod zastavom Grčke

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2021/92 (2) utvrđene su kvote za 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2021/92 (2) utvrđene su kvote za 2021.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, ulovom stoka plavoperajne tune u specifičnim arhipelazima koji su ostvarila plovila za artizanalni ribolov koja plove pod zastavom Grčke ili su u njemu registrirana iscrpljena je kvota dodijeljena za 2021. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, ulovom stoka plavoperajne tune u specifičnim arhipelazima koji su ostvarila plovila za artizanalni ribolov koja plove pod zastavom Grčke ili su u njemu registrirana iscrpljena je kvota dodijeljena za 2021.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti određene ribolovne aktivnosti za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti određene ribolovne aktivnosti za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2021. dodijeljena Grčkoj za stok plavoperajne tune u specifičnim arhipelazima iz Priloga smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Ribolovne aktivnosti za stok iz članka 1. za plovila za artizanalni ribolov koja plove pod zastavom Grčke ili su u njemu registrirana zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Posebno, od tog datuma zabranjuje se zadržavanje na plovilu, premještanje, prekrcavanje i iskrcavanje ribe iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2021/92 od 28. siječnja 2021. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2021. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije (SL L 31, 29.1.2021., str. 31.).

2

---

PRILOG

| Br. | 11/TQ92 |
| --- | --- |
| Država članica | Grčka (plovila za artizanalni ribolov) |
| Stok | BFT/AVARCH |
| Vrsta | Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus) |
| Zona | Specifični arhipelazi u Grčkoj (Jonski otoci), Španjolskoj (Kanarski otoci) i Portugalu (Azori i Madeira) |
| Datum zabrane | od 22.3.2021. |

Br.

11/TQ92

Država članica

Grčka (plovila za artizanalni ribolov)

Stok

BFT/AVARCH

Vrsta

Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus)

Zona

Specifični arhipelazi u Grčkoj (Jonski otoci), Španjolskoj (Kanarski otoci) i Portugalu (Azori i Madeira)

Datum zabrane

od 22.3.2021.

---

| 14.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/87 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 249/87

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1156

оd 13. srpnja 2021.

o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 u pogledu steviol glikozidâ (E 960) i rebaudiozida M proizvedenih enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ iz stevije

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (1), a posebno njezin članak 10. stavak 3. i članak 14.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma (2), a posebno njezin članak 7. stavak 5.,

budući da:

| (1) | U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđen je Unijin popis prehrambenih aditiva odobrenih za uporabu u hrani i uvjeti njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđen je Unijin popis prehrambenih aditiva odobrenih za uporabu u hrani i uvjeti njihove uporabe.

| (2) | U Prilogu Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 (3) utvrđene su specifikacije za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008. |
| --- | --- |

(2)

U Prilogu Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 (3) utvrđene su specifikacije za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008.

| (3) | Unijin popis prehrambenih aditiva i specifikacije za prehrambene aditive mogu se ažurirati u skladu sa zajedničkim postupkom iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 na inicijativu Komisije ili na temelju zahtjeva države članice ili zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(3)

Unijin popis prehrambenih aditiva i specifikacije za prehrambene aditive mogu se ažurirati u skladu sa zajedničkim postupkom iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 na inicijativu Komisije ili na temelju zahtjeva države članice ili zainteresirane strane.

| (4) | U veljači 2018. Komisiji je podnesen zahtjev za izmjenu specifikacija za prehrambeni aditiv steviol glikozidi (E 960). Komisija je zahtjev stavila na raspolaganje državama članicama na temelju članka 4. Uredbe (EZ) br. 1331/2008. |
| --- | --- |

(4)

U veljači 2018. Komisiji je podnesen zahtjev za izmjenu specifikacija za prehrambeni aditiv steviol glikozidi (E 960). Komisija je zahtjev stavila na raspolaganje državama članicama na temelju članka 4. Uredbe (EZ) br. 1331/2008.

| (5) | Prema trenutačnim specifikacijama steviol glikozidi (E 960) moraju sadržavati najmanje 95 % sljedećih jedanaest steviol glikozida: steviozid, rubuzozid, dulkozid A, steviolbiozid i rebaudiozidi A, B, C, D, E, F i M, na suhoj osnovi, u svim kombinacijama i omjerima. Postupak proizvodnje tog prehrambenog aditiva odvija se u dvije glavne faze. U prvoj je riječ o ekstrakciji vode iz listova biljke Stevia rebaudiana Bertoni i preliminarnom pročišćavanju ekstrakta, dok se u drugoj događa rekristalizacija steviol glikozidâ. |
| --- | --- |

(5)

Prema trenutačnim specifikacijama steviol glikozidi (E 960) moraju sadržavati najmanje 95 % sljedećih jedanaest steviol glikozida: steviozid, rubuzozid, dulkozid A, steviolbiozid i rebaudiozidi A, B, C, D, E, F i M, na suhoj osnovi, u svim kombinacijama i omjerima. Postupak proizvodnje tog prehrambenog aditiva odvija se u dvije glavne faze. U prvoj je riječ o ekstrakciji vode iz listova biljke Stevia rebaudiana Bertoni i preliminarnom pročišćavanju ekstrakta, dok se u drugoj događa rekristalizacija steviol glikozidâ.

| (6) | Podnositelj zahtjeva zatražio je izmjenu specifikacija glikozidâ stevije (E 960) kako bi se uključila nova metoda proizvodnje rebaudiozida M. Rebaudiozid M je manje značajni glikozid koji je u listovima stevije prisutan u vrlo malim količinama (< 1 %) i čiji okus u usporedbi s glavnim glikozidima (tj. steviozidom i rebaudiozidom A) više podsjeća na saharozu.. |
| --- | --- |

(6)

Podnositelj zahtjeva zatražio je izmjenu specifikacija glikozidâ stevije (E 960) kako bi se uključila nova metoda proizvodnje rebaudiozida M. Rebaudiozid M je manje značajni glikozid koji je u listovima stevije prisutan u vrlo malim količinama (< 1 %) i čiji okus u usporedbi s glavnim glikozidima (tj. steviozidom i rebaudiozidom A) više podsjeća na saharozu..

| (7) | Novi postupak uključuje biokonverziju pročišćenog ekstrakta lista stevije (≥ 95 % steviol glikozidâ) enzimskim postupkom u više koraka s enzimima pripremljenima u prvoj fazi postupka. Dobiveni rebaudiozid M podvrgava se postupcima pročišćavanja i izoliranja u više faza kako bi se proizveo konačni rebaudiozid M (≥ 95 %). |
| --- | --- |

(7)

Novi postupak uključuje biokonverziju pročišćenog ekstrakta lista stevije (≥ 95 % steviol glikozidâ) enzimskim postupkom u više koraka s enzimima pripremljenima u prvoj fazi postupka. Dobiveni rebaudiozid M podvrgava se postupcima pročišćavanja i izoliranja u više faza kako bi se proizveo konačni rebaudiozid M (≥ 95 %).

| (8) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) ocijenila je sigurnost predložene izmjene specifikacija prehrambenog aditiva steviol glikozidi (E 960) i 24. rujna 2019. donijela mišljenje (4). Ocijenila je da enzimski postupak u više koraka koji se primjenjuje za proizvodnju rebaudiozida M može rezultirati nečistoćama koje se razlikuju od onih koje mogu biti prisutne u steviol glikozidima (E 960) dobivenima ekstrakcijom vode iz listova biljke Stevia rebaudiana, nakon čega slijedi rekristalizacija. Stoga je ustvrdila da su za rebaudiozid M proizveden tim postupkom potrebne zasebne specifikacije. Agencija je nadalje zaključila da se postojeći prihvatljivi dnevni unos od 4 mg/kg tjelesne težine na dan može primijeniti i na rebaudiozid M proizveden enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ. Agencija je iznijela stajalište da izloženost rebaudiozidu M (izražen kao ekvivalent steviola) neće biti veća od izloženosti steviol glikozidima (E 960) ako se zamijeni rebaudiozidom M proizvedenim enzimskim postupkom u više koraka. Agencija je zaključila i da rebaudiozid M proizveden enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ, korištenjem enzima UDP-glukoziltransferaze i saharoze sintaze koje proizvode genetski modificirani kvasci K. phaffii UGT-a i K. phaffii UGT-b, ne bi predstavljao sigurnosni rizik u istim predloženim uporabama i na istim razinama uporabe kao steviol glikozidi (E 960). |
| --- | --- |

(8)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) ocijenila je sigurnost predložene izmjene specifikacija prehrambenog aditiva steviol glikozidi (E 960) i 24. rujna 2019. donijela mišljenje (4). Ocijenila je da enzimski postupak u više koraka koji se primjenjuje za proizvodnju rebaudiozida M može rezultirati nečistoćama koje se razlikuju od onih koje mogu biti prisutne u steviol glikozidima (E 960) dobivenima ekstrakcijom vode iz listova biljke Stevia rebaudiana, nakon čega slijedi rekristalizacija. Stoga je ustvrdila da su za rebaudiozid M proizveden tim postupkom potrebne zasebne specifikacije. Agencija je nadalje zaključila da se postojeći prihvatljivi dnevni unos od 4 mg/kg tjelesne težine na dan može primijeniti i na rebaudiozid M proizveden enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ. Agencija je iznijela stajalište da izloženost rebaudiozidu M (izražen kao ekvivalent steviola) neće biti veća od izloženosti steviol glikozidima (E 960) ako se zamijeni rebaudiozidom M proizvedenim enzimskim postupkom u više koraka. Agencija je zaključila i da rebaudiozid M proizveden enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ, korištenjem enzima UDP-glukoziltransferaze i saharoze sintaze koje proizvode genetski modificirani kvasci K. phaffii UGT-a i K. phaffii UGT-b, ne bi predstavljao sigurnosni rizik u istim predloženim uporabama i na istim razinama uporabe kao steviol glikozidi (E 960).

| (9) | Stoga je primjereno odobriti uporabu rebaudiozida M proizvedenog enzimskim postupkom u više koraka kao sladila u kategorijama hrane u kojima su trenutačno odobreni steviol glikozidi (E 960). |
| --- | --- |

(9)

Stoga je primjereno odobriti uporabu rebaudiozida M proizvedenog enzimskim postupkom u više koraka kao sladila u kategorijama hrane u kojima su trenutačno odobreni steviol glikozidi (E 960).

| (10) | Uzimajući u obzir postupak izmjene Međunarodnog sustava numeriranja prehrambenih aditiva Codexa Alimentariusa koji je u tijeku, primjereno je novi prehrambeni aditiv u svrhu označivanja uvrstiti u dio B Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 kao „E 960c enzimski proizvedeni steviol glikozidi” . Radi jasnoće i dosljednosti, trenutačno odobreni prehrambeni aditiv „steviol glikozidi (E 960)” trebalo bi preimenovati u „steviol glikozidi iz stevije (E 960a)”. Budući da se ti prehrambeni aditivi mogu pravno regulirati zajedno, u dio C Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi uvrstiti novu skupinu za steviol glikozide, koja uključujuje oba aditiva, te bi u dijelu E Priloga II. toj uredbi na odgovarajući način trebalo zamijeniti sve unose za steviol glikozide (E 960), zadržavajući pritom trenutačno primjenjive odobrene uporabe i najveće dopuštene razine uporabe. |
| --- | --- |

(10)

Uzimajući u obzir postupak izmjene Međunarodnog sustava numeriranja prehrambenih aditiva Codexa Alimentariusa koji je u tijeku, primjereno je novi prehrambeni aditiv u svrhu označivanja uvrstiti u dio B Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 kao „E 960c enzimski proizvedeni steviol glikozidi” . Radi jasnoće i dosljednosti, trenutačno odobreni prehrambeni aditiv „steviol glikozidi (E 960)” trebalo bi preimenovati u „steviol glikozidi iz stevije (E 960a)”. Budući da se ti prehrambeni aditivi mogu pravno regulirati zajedno, u dio C Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi uvrstiti novu skupinu za steviol glikozide, koja uključujuje oba aditiva, te bi u dijelu E Priloga II. toj uredbi na odgovarajući način trebalo zamijeniti sve unose za steviol glikozide (E 960), zadržavajući pritom trenutačno primjenjive odobrene uporabe i najveće dopuštene razine uporabe.

| (11) | Usporedno s uvrštavanjem „E 960c enzimski proizvedenih steviol glikozida” na Unijin popis prehrambenih aditiva iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi u Uredbu (EU) br. 231/2012 uvrstiti specifikacije za rebaudiozid M proizveden enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ iz stevije. |
| --- | --- |

(11)

Usporedno s uvrštavanjem „E 960c enzimski proizvedenih steviol glikozida” na Unijin popis prehrambenih aditiva iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi u Uredbu (EU) br. 231/2012 uvrstiti specifikacije za rebaudiozid M proizveden enzimskom modifikacijom steviol glikozidâ iz stevije.

| (12) | Uredbe (EZ) br. 1333/2008 i (EU) br. 231/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(12)

Uredbe (EZ) br. 1333/2008 i (EU) br. 231/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (13) | Kako bi se omogućila prilagodba gospodarskih subjekata novim pravilima, primjereno je predvidjeti prijelazno razdoblje tijekom kojeg se prehrambeni aditiv „steviol glikozidi iz stevije (E 960a)” i hrana koja ga sadržava mogu i dalje stavljati na tržište kao „steviol glikozidi (E 960)”. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se omogućila prilagodba gospodarskih subjekata novim pravilima, primjereno je predvidjeti prijelazno razdoblje tijekom kojeg se prehrambeni aditiv „steviol glikozidi iz stevije (E 960a)” i hrana koja ga sadržava mogu i dalje stavljati na tržište kao „steviol glikozidi (E 960)”.

| (14) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Prilog Uredbi (EU) br. 231/2012 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Prehrambeni aditiv „steviol glikozidi (E 960)” i hrana koja ga sadržava, koji su označeni ili stavljeni na tržište u roku od najviše 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i koji ispunjavaju zahtjeve ove Uredbe, mogu se stavljati na tržište do isteka zaliha.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 354, 31.12.2008., str. 16.

1

(2)  
  SL L 354, 31.12.2008., str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 231/2012 od 9. ožujka 2012. o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 83, 22.3.2012., str. 1.).

3

(4)  EFSA Journal 2019.;17(10):5867, 19 str.

4

---

PRILOG I.

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mijenja se kako slijedi:

| (a) | dio B2. mijenja se kako slijedi:






  1. | unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:






  „E 960a | Steviol glikozidi iz stevije” |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

dio B2. mijenja se kako slijedi:

1.

unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a

Steviol glikozidi iz stevije”

| 2. | nakon unosa za E 960a unosi se sljedeći unos:






  „E 960c | Enzimski proizvedeni steviol glikozidi” |
| --- | --- | --- |

2.

nakon unosa za E 960a unosi se sljedeći unos:

„E 960c

Enzimski proizvedeni steviol glikozidi”

| (b) | u točki 5. dijela C nakon podtočke (u) za E 626-635 umeće se sljedeća nova podtočka (v): ribonukleotidi:






  „v. | E 960a-960c: Steviol glikozidi






  E broj | Naziv |
| --- | --- | --- | --- |
| E 960a | Steviol glikozidi iz stevije |
| E 960c | Enzimski proizvedeni steviol glikozidi ” |

(b)

u točki 5. dijela C nakon podtočke (u) za E 626-635 umeće se sljedeća nova podtočka (v): ribonukleotidi:

„v.

E 960a-960c: Steviol glikozidi

E broj

Naziv

E 960a

Steviol glikozidi iz stevije

E 960c

Enzimski proizvedeni steviol glikozidi ”

| (c) | dio E mijenja se kako slijedi:






  1. | u kategoriji 01.4. (Aromatizirani fermentirani mliječni proizvodi, uključujući toplinski obrađene proizvode) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 100 | (1) (60) | samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

dio E mijenja se kako slijedi:

1.

u kategoriji 01.4. (Aromatizirani fermentirani mliječni proizvodi, uključujući toplinski obrađene proizvode) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

100

(1) (60)

samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 2. | u kategoriji 03. (Smrznuti deserti (sladoled, mliječni sladoled, krem sladoled, smrznuti aromatizirani deserti, smrznuti voćni desert uključujući sorbet i šerbet)) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 200 | (1) (60) | samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

u kategoriji 03. (Smrznuti deserti (sladoled, mliječni sladoled, krem sladoled, smrznuti aromatizirani deserti, smrznuti voćni desert uključujući sorbet i šerbet)) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

200

(1) (60)

samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 3. | u kategoriji 04.2.2. (Voće i povrće u octu, ulju ili salamuri) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 100 | (1) (60) | samo slatko-kiseli konzervirani proizvodi od voća i povrća” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

u kategoriji 04.2.2. (Voće i povrće u octu, ulju ili salamuri) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

100

(1) (60)

samo slatko-kiseli konzervirani proizvodi od voća i povrća”

| 4. | u kategoriji 04.2.4.1. (Pripravci od voća i povrća, osim kompota) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 200 | (1) (60) | samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

u kategoriji 04.2.4.1. (Pripravci od voća i povrća, osim kompota) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

200

(1) (60)

samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti”

| 5. | u kategoriji 04.2.5.1. (Ekstra džem i ekstra žele kako su definirani u Direktivi 2001/113/EZ) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 200 | (1) (60) | samo džemovi, želei i marmelade sa smanjenom energetskom vrijednosti” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

u kategoriji 04.2.5.1. (Ekstra džem i ekstra žele kako su definirani u Direktivi 2001/113/EZ) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

200

(1) (60)

samo džemovi, želei i marmelade sa smanjenom energetskom vrijednosti”

| 6. | u kategoriji 04.2.5.2. (Džem, želei i marmelade i zaslađeni kesten-pire kako su definirani u Direktivi 2011/113/EZ) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 200 | (1) (60) | samo džemovi, želei i marmelade sa smanjenom energetskom vrijednosti” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

u kategoriji 04.2.5.2. (Džem, želei i marmelade i zaslađeni kesten-pire kako su definirani u Direktivi 2011/113/EZ) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

200

(1) (60)

samo džemovi, želei i marmelade sa smanjenom energetskom vrijednosti”

| 7. | u kategoriji 04.2.5.3. (Ostali slični namazi od voća i povrća) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 200 | (1) (60) | samo namazi od voća ili povrća sa smanjenom energetskom vrijednosti i namazi za sendviče na osnovi suhog voća sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

u kategoriji 04.2.5.3. (Ostali slični namazi od voća i povrća) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

200

(1) (60)

samo namazi od voća ili povrća sa smanjenom energetskom vrijednosti i namazi za sendviče na osnovi suhog voća sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 8. | u kategoriji 05.1. (Kakao i čokoladni proizvodi obuhvaćeni Direktivom 2000/36/EZ) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 270 | (1) (60) | samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8.

u kategoriji 05.1. (Kakao i čokoladni proizvodi obuhvaćeni Direktivom 2000/36/EZ) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

270

(1) (60)

samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 9. | u kategoriji 05.2. (Ostali konditorski proizvodi, uključujući mikrobombone za osvježenje daha) unosi za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuju se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 270 | (1) (60) | samo na bazi kakaa ili suhog voća, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 330 | (1) (60) | samo namazi za sendviče na bazi kakaa, mlijeka, suhog voća ili masti, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 350 | (1) (60) | samo slastice bez dodanog šećera
  samo tvrdi slatkiši sa smanjenom energetskom vrijednosti (bomboni i lizalice)
  samo mekani slatkiši sa smanjenom energetskom vrijednosti (bomboni koji se žvaču, žvakaće gume voćnog okusa i pjenasti proizvodi od šećera/sljezovi kolačići)
  samo sladić sa smanjenom energetskom vrijednosti
  samo nugat sa smanjenom energetskom vrijednosti
  samo marcipan sa smanjenom energetskom vrijednosti |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 2 000 | (1) (60) | samo mikrobomboni za osvježenje daha, smanjene energetske vrijednosti ili bez dodanog šećera |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 670 | (1) (60) | samo jako aromatizirane pastile za osvježavanje usne šupljine sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |

9.

u kategoriji 05.2. (Ostali konditorski proizvodi, uključujući mikrobombone za osvježenje daha) unosi za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuju se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

270

(1) (60)

samo na bazi kakaa ili suhog voća, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera

E 960a-960c

Steviol glikozidi

330

(1) (60)

samo namazi za sendviče na bazi kakaa, mlijeka, suhog voća ili masti, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera

E 960a-960c

Steviol glikozidi

350

(1) (60)

samo slastice bez dodanog šećera

samo tvrdi slatkiši sa smanjenom energetskom vrijednosti (bomboni i lizalice)

samo mekani slatkiši sa smanjenom energetskom vrijednosti (bomboni koji se žvaču, žvakaće gume voćnog okusa i pjenasti proizvodi od šećera/sljezovi kolačići)

samo sladić sa smanjenom energetskom vrijednosti

samo nugat sa smanjenom energetskom vrijednosti

samo marcipan sa smanjenom energetskom vrijednosti

E 960a-960c

Steviol glikozidi

2 000

(1) (60)

samo mikrobomboni za osvježenje daha, smanjene energetske vrijednosti ili bez dodanog šećera

E 960a-960c

Steviol glikozidi

670

(1) (60)

samo jako aromatizirane pastile za osvježavanje usne šupljine sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 10. | U kategoriji 05.3. (Žvakaće gume) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 3300 | (1) (60) | samo proizvodi bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10.

U kategoriji 05.3. (Žvakaće gume) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

3300

(1) (60)

samo proizvodi bez dodanog šećera”

| 11. | u kategoriji 05.4. (Ukrasi, premazi i nadjevi, osim nadjeva na bazi voća kategorije 4.2.4.) unosi za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuju se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 330 | (1) (60) | samo slastice bez dodanog šećera |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 270 | (1) (60) | samo na bazi kakaa ili suhog voća, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |

11.

u kategoriji 05.4. (Ukrasi, premazi i nadjevi, osim nadjeva na bazi voća kategorije 4.2.4.) unosi za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuju se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

330

(1) (60)

samo slastice bez dodanog šećera

E 960a-960c

Steviol glikozidi

270

(1) (60)

samo na bazi kakaa ili suhog voća, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 12. | U kategoriji 06.3. (Žitarice i proizvodi od žitarica) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 330 | (1) (60) | samo žitne pahuljice za doručak sa sadržajem vlakana većim od 15 % i s barem 20 % posija, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12.

U kategoriji 06.3. (Žitarice i proizvodi od žitarica) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

330

(1) (60)

samo žitne pahuljice za doručak sa sadržajem vlakana većim od 15 % i s barem 20 % posija, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 13. | u kategoriji 07.2. (Fini pekarski proizvodi) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 330 | (1) (60) | samo essoblaten – oblate” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

13.

u kategoriji 07.2. (Fini pekarski proizvodi) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

330

(1) (60)

samo essoblaten – oblate”

| 14. | u kategoriji 09.2. (Prerađena riba i ribarski proizvodi, uključujući mekušce i rakove) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 200 | (1) (60) | samo slatko-kiseli konzervirani proizvodi i polukonzervirani proizvodi od ribe i marinade od ribe, rakova i mekušaca” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

14.

u kategoriji 09.2. (Prerađena riba i ribarski proizvodi, uključujući mekušce i rakove) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

200

(1) (60)

samo slatko-kiseli konzervirani proizvodi i polukonzervirani proizvodi od ribe i marinade od ribe, rakova i mekušaca”

| 15. | u kategoriji 11.4.1. (Stolna sladila u tekućem obliku) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | quantum satis | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

15.

u kategoriji 11.4.1. (Stolna sladila u tekućem obliku) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

quantum satis

(1) (60)”

| 16. | u kategoriji 11.4.2. (Stolna sladila u prahu) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | quantum satis | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16.

u kategoriji 11.4.2. (Stolna sladila u prahu) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

quantum satis

(1) (60)”

| 17. | u kategoriji 11.4.3. (Stolna sladila u tabletama) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | quantum satis | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

17.

u kategoriji 11.4.3. (Stolna sladila u tabletama) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

quantum satis

(1) (60)”

| 18. | u kategoriji 12.4. (Gorušica (senf)) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 120 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

18.

u kategoriji 12.4. (Gorušica (senf)) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

120

(1) (60)”

| 19. | u kategoriji 12.5. (Juhe i mesne juhe) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 40 | (1) (60) | samo juhe sa smanjenom energetskom vrijednosti” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

19.

u kategoriji 12.5. (Juhe i mesne juhe) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

40

(1) (60)

samo juhe sa smanjenom energetskom vrijednosti”

| 20. | u kategoriji 12.6. (Umaci) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 120 | (1) (60) | osim umaka od soje (fermentirani i nefermentirani) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 175 | (1) (60) | Samo umak od soje (fermentirani i nefermentirani)” |

20.

u kategoriji 12.6. (Umaci) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

120

(1) (60)

osim umaka od soje (fermentirani i nefermentirani)

E 960a-960c

Steviol glikozidi

175

(1) (60)

Samo umak od soje (fermentirani i nefermentirani)”

| 21. | u kategoriji 13.2. (Dijetna hrana za posebne medicinske potrebe kako je definirana Direktivom 1999/21/EZ (osim proizvoda iz kategorije hrane 13.1.5.)) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 330 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

21.

u kategoriji 13.2. (Dijetna hrana za posebne medicinske potrebe kako je definirana Direktivom 1999/21/EZ (osim proizvoda iz kategorije hrane 13.1.5.)) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

330

(1) (60)”

| 22. | u kategoriji 13.3. (Dijetna hrana za smanjenje tjelesne težine namijenjena kao nadomjestak za ukupni dnevni unos hrane ili pojedine obroke (čitava dnevna prehrana ili njezin dio) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 270 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

22.

u kategoriji 13.3. (Dijetna hrana za smanjenje tjelesne težine namijenjena kao nadomjestak za ukupni dnevni unos hrane ili pojedine obroke (čitava dnevna prehrana ili njezin dio) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

270

(1) (60)”

| 23. | u kategoriji 14.1.3. (Voćni nektari kako su definirani Direktivom 2001/112/EZ, i nektari od povrća i slični proizvodi), i. unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 100 | (1) (60) | samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

23.

u kategoriji 14.1.3. (Voćni nektari kako su definirani Direktivom 2001/112/EZ, i nektari od povrća i slični proizvodi), i. unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

100

(1) (60)

samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 24. | u kategoriji 14.1.4. (Aromatizirana pića) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 80 | (1) (60) | samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

24.

u kategoriji 14.1.4. (Aromatizirana pića) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

80

(1) (60)

samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 25. | u kategoriji 14.1.5.2. (Ostalo) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 30 | (1) (60) (93) | samo kava, čaj i biljne infuzije, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 30 | (1) (60) (93) | samo aromatizirana instant-kava i aromatizirani instant-kapučino, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 20 | (1) (60) (93) | samo pića na bazi slada i s okusom čokolade/kapučina, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |

25.

u kategoriji 14.1.5.2. (Ostalo) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

30

(1) (60) (93)

samo kava, čaj i biljne infuzije, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera

E 960a-960c

Steviol glikozidi

30

(1) (60) (93)

samo aromatizirana instant-kava i aromatizirani instant-kapučino, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera

E 960a-960c

Steviol glikozidi

20

(1) (60) (93)

samo pića na bazi slada i s okusom čokolade/kapučina, sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 26. | u kategoriji 14.2.1. (Pivo i pića od slada) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 70 | (1) (60) | samo bezalkoholno pivo ili pivo s volumnim udjelom alkohola do 1,2 %; „Bière de table/Tafelbier/Table beer” (s manje od 6 % ekstrakta slada), osim ”Obergäriges Einfachbier”; pivo s najmanjom kiselosti od 30 miliekvivalenata, izraženih kao NaOH; tamna piva vrste „oud bruin”” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

26.

u kategoriji 14.2.1. (Pivo i pića od slada) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

70

(1) (60)

samo bezalkoholno pivo ili pivo s volumnim udjelom alkohola do 1,2 %; „Bière de table/Tafelbier/Table beer” (s manje od 6 % ekstrakta slada), osim ”Obergäriges Einfachbier”; pivo s najmanjom kiselosti od 30 miliekvivalenata, izraženih kao NaOH; tamna piva vrste „oud bruin””

| 27. | u kategoriji 14.2.8. (Ostala alkoholna pića uključujući mješavine alkoholnih pića s bezalkoholnim pićima i jaka alkoholna pića s udjelom alkohola manjim od 15 %) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 150 | (1)(60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

27.

u kategoriji 14.2.8. (Ostala alkoholna pića uključujući mješavine alkoholnih pića s bezalkoholnim pićima i jaka alkoholna pića s udjelom alkohola manjim od 15 %) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

150

(1)(60)”

| 28. | u kategoriji 15.1. (Grickalice (snack proizvodi) na bazi krumpira, žitarica, brašna ili škroba) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 20 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

28.

u kategoriji 15.1. (Grickalice (snack proizvodi) na bazi krumpira, žitarica, brašna ili škroba) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

20

(1) (60)”

| 29. | u kategoriji 15.2. (Prerađeni orašasti proizvodi) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 20 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

29.

u kategoriji 15.2. (Prerađeni orašasti proizvodi) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

20

(1) (60)”

| 30. | u kategoriji 16. (Deserti, osim proizvoda iz kategorija 1., 3. i 4.) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 100 | (1) (60) | samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

30.

u kategoriji 16. (Deserti, osim proizvoda iz kategorija 1., 3. i 4.) unos za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuje se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

100

(1) (60)

samo proizvodi sa smanjenom energetskom vrijednosti ili bez dodanog šećera”

| 31. | u kategoriji 17.1. (Dodaci prehrani u krutom obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu) unosi za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuju se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 670 | (1) (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 1800 | (1) (60) | samo dodaci prehrani za žvakanje” |

31.

u kategoriji 17.1. (Dodaci prehrani u krutom obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu) unosi za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuju se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

670

(1) (60)

E 960a-960c

Steviol glikozidi

1800

(1) (60)

samo dodaci prehrani za žvakanje”

| 32. | u kategoriji 17.2. (Dodaci prehrani u tekućem obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu) unosi za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuju se sljedećim: | „E 960a-960c | Steviol glikozidi | 200 | (1) (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviol glikozidi | 1800 | (1) (60) | samo dodaci prehrani u obliku sirupa” |

32.

u kategoriji 17.2. (Dodaci prehrani u tekućem obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu) unosi za E 960 (Steviol glikozidi) zamjenjuju se sljedećim:

„E 960a-960c

Steviol glikozidi

200

(1) (60)

E 960a-960c

Steviol glikozidi

1800

(1) (60)

samo dodaci prehrani u obliku sirupa”

---

PRILOG II.

Prilog Uredbi (EU) br. 231/2012 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u unosu za E 960 Steviol glikozidi naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „
  E 960a STEVIOL GLIKOZIDI IZ STEVIJE
  ”; |
| --- | --- |

1.

u unosu za E 960 Steviol glikozidi naslov se zamjenjuje sljedećim:

„
  E 960a STEVIOL GLIKOZIDI IZ STEVIJE
  ”;

| 2. | nakon unosa za E 960 umeće se sljedeći novi unos:

  „
  E 960c(i) REBAUDIOZID M PROIZVEDEN ENZIMSKOM MODIFIKACIJOM STEVIOL GLIKOZIDA IZ STEVIJE










  Sinonimi | |
| --- | --- | --- |
| Definicija | Rebaudiozid M je steviol glikozid koji se uglavnom sastoji od rebaudiozida M i manjih količina drugih steviol glikozida kao što su rebaudiozid A, rebaudiozid B, rebaudiozid D, rebaudiozid I i steviozid.
  Rebaudiozid M dobiva se enzimskom biokonverzijom ekstrakata pročišćenog steviol glikozida (95 % steviol glikozida) iz listova biljke Stevia rebaudiana Bertoni upotrebom UDP-glukoziltransferaze i enzima saharoze sintaze koje proizvode genetski modificirani kvasci K. phaffii (prethodno poznat kao Pichia pastoris) UGT-a i K. phaffii UGT-b koji olakšavaju prijenos glukoze iz saharoze i UDP-glukoze u steviol glikozide putem glikozidnih veza.
  Nakon uklanjanja enzimâ separacijom krutih tvari od tekućine i toplinskom obradom, pročišćavanje uključuje koncentraciju rebaudiozida M adsorpcijom smole, nakon čega slijedi rekristalizacija rebaudiozida M, čime nastaje konačni proizvod koji sadržava najmanje 95 % rebaudiozida M. Žive stanice kvasaca K. phaffii UGT-a i K. phaffii UGT-b ili njihov DNK ne smiju biti potvrđeni u prehrambenom aditivu. |
| Kemijski naziv | Rebaudiozid M: 13-[(2-O-β-D-glukopiranozil-3-O-β-D-glukopiranozil-β-D-glukopiranozil)oksi]kaur-16-en-18-onska kiselina, 2-O-β-D-glukopiranozil-3-O-β-D-glukopiranozil-β-D-glukopiranozil ester |
| Molekulska formula | Uobičajeni naziv | Formula | Konverzijski faktor |
| Rebaudiozid M | C56 H90 O33 | 0,25 |
| Molekulska masa i CAS broj | Uobičajeni naziv | CAS broj | Molekulska masa (g/mol) |
| | | |
| Rebaudiozid M | 1220616-44-3 | 1 291,29 |
| Analiza | Najmanje 95 % rebaudiozida M na suhoj osnovi. |
| Opis | Bijeli do svijetložuti prah, oko 200 do 350 puta slađi od saharoze (kod 5 %-tnog ekvivalenta saharoze). |
| Identifikacija |
| Topljivost | Lako topljiv do slabo topljiv u vodi |
| pH | Između 4,5 i 7,0 (otopina 1-u-100) |
| Čistoća |
| Ukupni pepeo | najviše 1 % |
| Gubitak pri sušenju | najviše 6 % (105 °C, 2 sata) |
| Ostaci otapala | najviše 5 000 mg/kg etanola |
| Arsen | najviše 0,015 mg/kg |
| Olovo | najviše 0,2 mg/kg |
| Kadmij | najviše 0,015 mg/kg |
| Živa | najviše 0,07 mg/kg |
| Ostaci bjelančevina | najviše 5 mg/kg |
| Veličina čestica | Najmanje 74 μm [korištenjem sita otvora #200 s ograničenjem veličine čestica od 74 μm]” |

2.

nakon unosa za E 960 umeće se sljedeći novi unos:

„
  E 960c(i) REBAUDIOZID M PROIZVEDEN ENZIMSKOM MODIFIKACIJOM STEVIOL GLIKOZIDA IZ STEVIJE

Sinonimi

Definicija

Rebaudiozid M je steviol glikozid koji se uglavnom sastoji od rebaudiozida M i manjih količina drugih steviol glikozida kao što su rebaudiozid A, rebaudiozid B, rebaudiozid D, rebaudiozid I i steviozid.

Rebaudiozid M dobiva se enzimskom biokonverzijom ekstrakata pročišćenog steviol glikozida (95 % steviol glikozida) iz listova biljke Stevia rebaudiana Bertoni upotrebom UDP-glukoziltransferaze i enzima saharoze sintaze koje proizvode genetski modificirani kvasci K. phaffii (prethodno poznat kao Pichia pastoris) UGT-a i K. phaffii UGT-b koji olakšavaju prijenos glukoze iz saharoze i UDP-glukoze u steviol glikozide putem glikozidnih veza.

Nakon uklanjanja enzimâ separacijom krutih tvari od tekućine i toplinskom obradom, pročišćavanje uključuje koncentraciju rebaudiozida M adsorpcijom smole, nakon čega slijedi rekristalizacija rebaudiozida M, čime nastaje konačni proizvod koji sadržava najmanje 95 % rebaudiozida M. Žive stanice kvasaca K. phaffii UGT-a i K. phaffii UGT-b ili njihov DNK ne smiju biti potvrđeni u prehrambenom aditivu.

Kemijski naziv

Rebaudiozid M: 13-[(2-O-β-D-glukopiranozil-3-O-β-D-glukopiranozil-β-D-glukopiranozil)oksi]kaur-16-en-18-onska kiselina, 2-O-β-D-glukopiranozil-3-O-β-D-glukopiranozil-β-D-glukopiranozil ester

Molekulska formula

Uobičajeni naziv

Formula

Konverzijski faktor

Rebaudiozid M

C56 H90 O33

0,25

Molekulska masa i CAS broj

Uobičajeni naziv

CAS broj

Molekulska masa (g/mol)

Rebaudiozid M

1220616-44-3

1 291,29

Analiza

Najmanje 95 % rebaudiozida M na suhoj osnovi.

Opis

Bijeli do svijetložuti prah, oko 200 do 350 puta slađi od saharoze (kod 5 %-tnog ekvivalenta saharoze).

Identifikacija

Topljivost

Lako topljiv do slabo topljiv u vodi

pH

Između 4,5 i 7,0 (otopina 1-u-100)

Čistoća

Ukupni pepeo

najviše 1 %

Gubitak pri sušenju

najviše 6 % (105 °C, 2 sata)

Ostaci otapala

najviše 5 000 mg/kg etanola

Arsen

najviše 0,015 mg/kg

Olovo

najviše 0,2 mg/kg

Kadmij

najviše 0,015 mg/kg

Živa

najviše 0,07 mg/kg

Ostaci bjelančevina

najviše 5 mg/kg

Veličina čestica

Najmanje 74 μm [korištenjem sita otvora #200 s ograničenjem veličine čestica od 74 μm]”

---

ODLUKE

| 14.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 249/99

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1157

od 30. lipnja 2021.

o stajalištu koje treba zauzeti u ime Unije kao odgovor na jednostranu izjavu Ujedinjene Kraljevine kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku između 1. srpnja i 30. rujna 2021.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 50. stavak 2.,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”) (1) Unija je sklopila Odlukom Vijeća (EU) 2020/135 (2)30. siječnja 2020., a stupio je na snagu 1. veljače 2020. Protokol o Irskoj i Sjevernoj Irskoj („Protokol”) sastavni je dio tog sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”) (1) Unija je sklopila Odlukom Vijeća (EU) 2020/135 (2)30. siječnja 2020., a stupio je na snagu 1. veljače 2020. Protokol o Irskoj i Sjevernoj Irskoj („Protokol”) sastavni je dio tog sporazuma.

| (2) | Člankom 5. stavkom 4. Protokola predviđena je primjena prava Unije kako je navedeno u Prilogu 2. Protokolu na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 5. stavkom 4. Protokola predviđena je primjena prava Unije kako je navedeno u Prilogu 2. Protokolu na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom.

| (3) | Odredbe prava Unije o hrani navedene u Prilogu 2. Protokolu uključuju zabrane i ograničenja u pogledu uvoza određenih mesnih proizvoda iz trećih zemalja u Uniju. Te se zabrane i ograničenja primjenjuju na uvoz takvih mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku od isteka prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(3)

Odredbe prava Unije o hrani navedene u Prilogu 2. Protokolu uključuju zabrane i ograničenja u pogledu uvoza određenih mesnih proizvoda iz trećih zemalja u Uniju. Te se zabrane i ograničenja primjenjuju na uvoz takvih mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku od isteka prijelaznog razdoblja.

| (4) | Ujedinjena Kraljevina je 17. prosinca 2020. dala jednostranu izjau koja je zabilježena u zapisniku Zajedničkog odbora koji se sastao u okviru Sporazuma o povlačenju, kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku do 30. lipnja 2021. Prema toj izjavi Ujedinjene Kraljevine mesni proizvodi bi se iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku uvozili pod sljedećim uvjetima: i. podlijegali bi postupku usmjeravanja koji bi se primjenjivao od određene točke izlaza u Velikoj Britaniji do odredišnih supermarketa u Sjevernoj Irskoj; ii. prodavali bi se isključivo krajnjim potrošačima u supermarketima u Sjevernoj Irskoj i ne bi se prodavali drugim poslovnim subjektima u prehrambenom lancu; iii. pratili bi ih službeni zdravstveni certifikati izdani od strane nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine (na temelju sličnih obrazaca koji već postoje za svježe meso, mljeveno meso i mesne pripravke); i iv. bili bi pakirani i označeni za krajnje potrošače te imali etiketu s natpisom: „Ovi proizvodi iz Ujedinjene Kraljevine ne smiju se prodavati izvan Sjeverne Irske”. Velika Britanije je dala na znanje i da će tijekom tog razdoblja ostati u potpunosti usklađena s pravom Unije koje se primjenjuje na mesne proizvode i koje je navedeno u Prilogu 2. Protokolu. Unija je dala jednostranu izjavu da prima na znanje praksu utvrđenu u unilateranoj izjavi Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(4)

Ujedinjena Kraljevina je 17. prosinca 2020. dala jednostranu izjau koja je zabilježena u zapisniku Zajedničkog odbora koji se sastao u okviru Sporazuma o povlačenju, kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku do 30. lipnja 2021. Prema toj izjavi Ujedinjene Kraljevine mesni proizvodi bi se iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku uvozili pod sljedećim uvjetima: i. podlijegali bi postupku usmjeravanja koji bi se primjenjivao od određene točke izlaza u Velikoj Britaniji do odredišnih supermarketa u Sjevernoj Irskoj; ii. prodavali bi se isključivo krajnjim potrošačima u supermarketima u Sjevernoj Irskoj i ne bi se prodavali drugim poslovnim subjektima u prehrambenom lancu; iii. pratili bi ih službeni zdravstveni certifikati izdani od strane nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine (na temelju sličnih obrazaca koji već postoje za svježe meso, mljeveno meso i mesne pripravke); i iv. bili bi pakirani i označeni za krajnje potrošače te imali etiketu s natpisom: „Ovi proizvodi iz Ujedinjene Kraljevine ne smiju se prodavati izvan Sjeverne Irske”. Velika Britanije je dala na znanje i da će tijekom tog razdoblja ostati u potpunosti usklađena s pravom Unije koje se primjenjuje na mesne proizvode i koje je navedeno u Prilogu 2. Protokolu. Unija je dala jednostranu izjavu da prima na znanje praksu utvrđenu u unilateranoj izjavi Ujedinjene Kraljevine.

| (5) | Ujedinjena Kraljevina je 17. lipnja 2021. obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da sličan pristup nastavi primjenjivati još tri mjeseca, tj. do 30. rujna 2021. U dopisu od 17. lipnja 2021. Ujedinjena Kraljevina je predložila „zadržavanje postojećih aranžmana za razdoblje odgode uvedenih za taj uvoz”. |
| --- | --- |

(5)

Ujedinjena Kraljevina je 17. lipnja 2021. obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da sličan pristup nastavi primjenjivati još tri mjeseca, tj. do 30. rujna 2021. U dopisu od 17. lipnja 2021. Ujedinjena Kraljevina je predložila „zadržavanje postojećih aranžmana za razdoblje odgode uvedenih za taj uvoz”.

| (6) | Ujedinjena Kraljevina dala je 30. lipnja 2021. jednostranu izjavu kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku između 1. srpnja i 30. rujna 2021. |
| --- | --- |

(6)

Ujedinjena Kraljevina dala je 30. lipnja 2021. jednostranu izjavu kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku između 1. srpnja i 30. rujna 2021.

| (7) | Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba izraziti supredsjedatelju Zajedničkog odbora u ime Unije kao odgovor na tu jednostranu izjavu Ujedinjene Kraljevine, |
| --- | --- |

(7)

Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba izraziti supredsjedatelju Zajedničkog odbora u ime Unije kao odgovor na tu jednostranu izjavu Ujedinjene Kraljevine,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije kao odgovor na jednostranu izjavu Ujedinjene Kraljevine kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza mesnih proizvoda iz Ujedinjene Kraljevine u Sjevernu Irsku između 1. srpnja i 30. rujna 2021. temelji se na jednostranoj izjavi Unije priloženoj ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 30. lipnja 2021.

Za Vijeće

Predsjednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2020/135 od 30. siječnja 2020. o sklapanju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 29, 31.1.2020., str. 1.).

2

---

PRILOG

PRIMJENA PRAVA UNIJE U POGLEDU MESNIH PROIZVODA U SJEVERNOJ IRSKOJ NAKON ISTEKA PRIJELAZNOG RAZDOBLJA

JEDNOSTRANA IZJAVA EUROPSKE UNIJE

Europska unija prima na znanje jednostranu izjavu Ujedinjene Kraljevine kojom se utvrđuje praksa koju namjerava primjenjivati u pogledu uvoza tih mesnih proizvoda iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku od 1. srpnja do 30. rujna 2021. Unija prima na znanje da su tijekom prvih šest mjeseci 2021. već provedene određene prilagodbe opskrbnih lanaca. Prema statističkim podacima o trgovini to se posebno odnosi na mljeveno meso. Svrha tog dodatnog razdoblja jest omogućiti dionicima, osobito supermarketima u Sjevernoj Irskoj, da dovrše prilagodbu svojih opskrbnih lanaca.

Na toj će se praksi zasnivati stajalište Unije u pogledu izvršavanja ovlasti iz članka 12. stavka 4. Protokola.

Prema dopisu Ujedinjene Kraljevine od 17. lipnja kojim se predlaže tromjesečno produljenje pristupa utvrđenog u njezinoj jednostranoj izjavi od 17. prosinca 2020., Ujedinjena Kraljevina predlaže „zadržavanje postojećih aranžmana za razdoblje odgode uvedenih za taj uvoz”.

Unija podsjeća da je potpuna provedba Sporazuma o povlačenju međunarodna pravna obveza Unije i Ujedinjene Kraljevine.

Unija napominje da mesni proizvodi obuhvaćeni postupkom usmjeravanja iz jednostrane izjave Ujedinjene Kraljevine moraju u svim fazama tog postupka ostati pod nadzorom nadležnih tijela Sjeverne Irske. Unija ističe i da je važno graničnim kontrolnim postajama u Sjevernoj Irskoj osigurati potrebnu infrastrukturu i resurse kako bi mogle provoditi sve kontrole propisane Uredbom EU-a o službenim kontrolama.

---