# Az Európai Unió L 327/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 327 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. szeptember 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 327

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. szeptember 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1483 végrehajtási rendelete (2021. szeptember 15.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/1483 végrehajtási rendelete (2021. szeptember 15.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

1

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Románia által a temesvári nemzetközi repülőtér és a Wizz Air számára nyújtott SA. 31662 – C/2011 (korábbi NN/2011) számú állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozathoz (az értesítés a C(2021) 1065. számú dokumentummal történt) ( HL L 308., 2021.9.1. ) | 41 |
| | * | Helyesbítés az egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről (Demerara Rum) szóló, 2021. július 28-i (EU) 2021/1291 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 281., 2021.8.4. ) | 42 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Románia által a temesvári nemzetközi repülőtér és a Wizz Air számára nyújtott SA. 31662 – C/2011 (korábbi NN/2011) számú állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozathoz (az értesítés a C(2021) 1065. számú dokumentummal történt) ( HL L 308., 2021.9.1. )

( HL L 308., 2021.9.1. )

41

*

Helyesbítés az egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről (Demerara Rum) szóló, 2021. július 28-i (EU) 2021/1291 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 281., 2021.8.4. )

( HL L 281., 2021.8.4. )

42

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.9.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.9.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1483 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. szeptember 15.)

a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a dömpingellenes, illetve szubvencióellenes intézkedések és védintézkedések együttes alkalmazása esetén az Unió által hozható intézkedésekről szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/477 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 1. cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Előző vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

Előző vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a 2015. augusztus 26-i (EU) 2015/1429 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a 2015. augusztus 26-i (EU) 2015/1429 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések).

3

| (2) | 2016. augusztus 11-én a Bizottság bejelentette, hogy Tajvan tekintetében az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 12. cikke alapján újraindítja a dömpingellenes vizsgálatot (4). A szóban forgó visszanyerésre vonatkozó vizsgálat 2017. április 11-én a hatályban levő intézkedések módosítása nélkül lezárult (5). |
| --- | --- |

(2)

2016. augusztus 11-én a Bizottság bejelentette, hogy Tajvan tekintetében az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 12. cikke alapján újraindítja a dömpingellenes vizsgálatot (4). A szóban forgó visszanyerésre vonatkozó vizsgálat 2017. április 11-én a hatályban levő intézkedések módosítása nélkül lezárult (5).

4

5

| (3) | A Kínából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára jelenleg hatályban lévő dömpingellenes vámok mértéke a mintában szereplő exportáló gyártók esetében 24,4 %, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében 24,6 %, minden más vállalat esetében 25,3 %. |
| --- | --- |

(3)

A Kínából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára jelenleg hatályban lévő dömpingellenes vámok mértéke a mintában szereplő exportáló gyártók esetében 24,4 %, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében 24,6 %, minden más vállalat esetében 25,3 %.

| (4) | A Tajvanról származó behozatalra jelenleg hatályban lévő dömpingellenes vámok mértéke 6,8 %. A hatályban levő intézkedések a Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes behozatalára vonatkoznak, a Tajvani Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. által gyártott termékek kivételével. Az e vállalat esetében eredetileg megállapított vámtétel dömping hiányában 0 % volt. |
| --- | --- |

(4)

A Tajvanról származó behozatalra jelenleg hatályban lévő dömpingellenes vámok mértéke 6,8 %. A hatályban levő intézkedések a Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes behozatalára vonatkoznak, a Tajvani Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. által gyártott termékek kivételével. Az e vállalat esetében eredetileg megállapított vámtétel dömping hiányában 0 % volt.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (5) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(5)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

6

| (6) | A felülvizsgálati kérelmet 2020. május 27-én az Európai Acélszövetség (Eurofer, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók képviseletében, amelyek termelése a rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(6)

A felülvizsgálati kérelmet 2020. május 27-én az Európai Acélszövetség (Eurofer, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók képviseletében, amelyek termelése a rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (7) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt nyomán megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság a Kínából és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2020. augusztus 25-én hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7). |
| --- | --- |

(7)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt nyomán megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság a Kínából és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2020. augusztus 25-én hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7

1.4.   Indiára és Indonéziára vonatkozó párhuzamos dömpingellenes vizsgálat

Indiára és Indonéziára vonatkozó párhuzamos dömpingellenes vizsgálat

| (8) | 2020. szeptember 30-án a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes eljárást indított az Indiából és Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozóan (8). Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(8)

2020. szeptember 30-án a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes eljárást indított az Indiából és Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozóan (8). Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

8

1.5.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (9) | A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(9)

A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.6.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az ismert kínai és tajvani gyártókat és ezen országok hatóságait, az ismert importőröket, a felhasználókat, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az ismert kínai és tajvani gyártókat és ezen országok hatóságait, az ismert importőröket, a felhasználókat, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (11) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(11)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.7.   Mintavétel

Mintavétel

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.7.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes becsült uniós termelésének több mint 60 %-át és teljes becsült uniós ékesítésének mintegy 70 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes becsült uniós termelésének több mint 60 %-át és teljes becsült uniós ékesítésének mintegy 70 %-át tette ki.

| (14) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a mintával kapcsolatban. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a mintával kapcsolatban. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.7.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (15) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (16) | Három független importőr jelentkezett érdekelt félként, és nyújtotta be a kért információkat. A benyújtott válaszok kis számára való tekintettel nem volt szükség mintavételre. E döntéssel kapcsolatban az érdekelt felek nem tettek észrevételeket. A Bizottság mindhárom importőrt felkérte arra, hogy töltsön ki kérdőívet. |
| --- | --- |

(16)

Három független importőr jelentkezett érdekelt félként, és nyújtotta be a kért információkat. A benyújtott válaszok kis számára való tekintettel nem volt szükség mintavételre. E döntéssel kapcsolatban az érdekelt felek nem tettek észrevételeket. A Bizottság mindhárom importőrt felkérte arra, hogy töltsön ki kérdőívet.

1.7.3.   Mintavétel az érintett országok exportáló gyártói körében

Mintavétel az érintett országok exportáló gyártói körében

| (17) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában és Tajvanon működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, valamint Tajpej Európai Unióban működő képviseleti irodáját, hogy azonosítsák azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegyék fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában és Tajvanon működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, valamint Tajpej Európai Unióban működő képviseleti irodáját, hogy azonosítsák azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegyék fel velük a kapcsolatot.

| (18) | Tajvanról egy exportáló gyártó jelentkezett, jelezve, hogy hajlandó részt venni a vizsgálatban. Mivel csak néhány gyártó jelentkezett, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség mintavételre. A szóban forgó exportáló gyártót felkérte az exportáló gyártóknak szóló kérdőív kitöltésére. |
| --- | --- |

(18)

Tajvanról egy exportáló gyártó jelentkezett, jelezve, hogy hajlandó részt venni a vizsgálatban. Mivel csak néhány gyártó jelentkezett, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség mintavételre. A szóban forgó exportáló gyártót felkérte az exportáló gyártóknak szóló kérdőív kitöltésére.

| (19) | Kínából egyetlen gyártó sem nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság értesítette Kína képviseletét, hogy a kínai exportáló gyártók nem együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ennek megfelelően Kína tekintetében a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapításait. Erre az értesítésre nem érkezett észrevétel. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, a Kínából érkező behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. |
| --- | --- |

(19)

Kínából egyetlen gyártó sem nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság értesítette Kína képviseletét, hogy a kínai exportáló gyártók nem együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ennek megfelelően Kína tekintetében a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapításait. Erre az értesítésre nem érkezett észrevétel. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, a Kínából érkező behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek.

1.8.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (20) | A Bizottság az ügy megindításakor a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján elérhetővé tette a mintában szereplő uniós gyártókra, független importőrökre és exportáló gyártókra vonatkozó kérdőíveket. A kérelmezőnek további kérdőívet küldött. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság az ügy megindításakor a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján elérhetővé tette a mintában szereplő uniós gyártókra, független importőrökre és exportáló gyártókra vonatkozó kérdőíveket. A kérelmezőnek további kérdőívet küldött.

| (21) | A Bizottság ezenkívül kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezenkívül kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (22) | A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó mindegyike és az Eurofer is kitöltötte. |
| --- | --- |

(22)

A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó mindegyike és az Eurofer is kitöltötte.

| (23) | A független importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(23)

A független importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre.

| (24) | A tajvani exportáló gyártótól, amely jelentkezett és eredetileg beleegyezett az együttműködésbe, nem érkezett válasz a kérdőívre. A Bizottság tájékoztatta az érintett vállalatot, hogy emiatt a továbbiakban nem számít az együttműködésére, ezért az alaprendelet 18. cikkét fogja alkalmazni. Erről Tajpej Európai Unióban működő képviseleti irodája is tájékoztatást kapott. Sem az érintett vállalat, sem Tajpej Európai Unióban működő képviseleti irodája nem reagált az erről szóló levelekre. A tajvani exportáló gyártók tehát nem működtek együtt, így – mint Kína esetében (lásd a fenti (19) preambulumbekezdést) – a dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó megállapítások Tajvan tekintetében az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. |
| --- | --- |

(24)

A tajvani exportáló gyártótól, amely jelentkezett és eredetileg beleegyezett az együttműködésbe, nem érkezett válasz a kérdőívre. A Bizottság tájékoztatta az érintett vállalatot, hogy emiatt a továbbiakban nem számít az együttműködésére, ezért az alaprendelet 18. cikkét fogja alkalmazni. Erről Tajpej Európai Unióban működő képviseleti irodája is tájékoztatást kapott. Sem az érintett vállalat, sem Tajpej Európai Unióban működő képviseleti irodája nem reagált az erről szóló levelekre. A tajvani exportáló gyártók tehát nem működtek együtt, így – mint Kína esetében (lásd a fenti (19) preambulumbekezdést) – a dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó megállapítások Tajvan tekintetében az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapulnak.

1.9.   Helyszíni ellenőrzés és távoli ellenőrzés az adatok egybevetésével

Helyszíni ellenőrzés és távoli ellenőrzés az adatok egybevetésével

| (25) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Covid19-járvány kitörésére, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett kijárási korlátozásokra tekintettel a Bizottság nem tudta elvégezni az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (9). |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Covid19-járvány kitörésére, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett kijárási korlátozásokra tekintettel a Bizottság nem tudta elvégezni az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (9).

9

| (26) | A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést: | Uniós gyártók és szervezetük:






  — | Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Olaszország (a továbbiakban: AST), |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést:

Uniós gyártók és szervezetük:

—

Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Olaszország (a továbbiakban: AST),

| — | Aperam Stainless Europe, amely az Aperam France, a La Plaine Saint-Denis Cedex (Franciaország) és az Aperam Belgium, Châtelet és Genk, Belgium (a továbbiakban: Aperam) vállalkozásokból áll, |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, amely az Aperam France, a La Plaine Saint-Denis Cedex (Franciaország) és az Aperam Belgium, Châtelet és Genk, Belgium (a továbbiakban: Aperam) vállalkozásokból áll,

| — | Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finnország (a továbbiakban: OTK), |
| --- | --- |

—

Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finnország (a továbbiakban: OTK),

| — | Eurofer, Brüsszel, Belgium. |
| --- | --- |

—

Eurofer, Brüsszel, Belgium.

1.10.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (27) | A Bizottság 2021. július 2-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani az érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság 2021. július 2-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani az érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (28) | A Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette az importőrök és forgalmazók konzorciuma (a továbbiakban: Euranimi (10)) és két független importőr (a továbbiakban: LSI (11) és MFT (12)) észrevételeit. Valamennyi szóban forgó fél meghallgatást kért, amelyet a Bizottság biztosított a számára. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette az importőrök és forgalmazók konzorciuma (a továbbiakban: Euranimi (10)) és két független importőr (a továbbiakban: LSI (11) és MFT (12)) észrevételeit. Valamennyi szóban forgó fél meghallgatást kért, amelyet a Bizottság biztosított a számára.

10

11

12

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (29) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 és 7220 90 80 KN-kódok alá tartozó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek. |
| --- | --- |

(29)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 és 7220 90 80 KN-kódok alá tartozó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek.

| (30) | Az Unióban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket főként integrált gyártók állítják elő, rozsdamentesacél-törmelék és ötvözőelemek olvasztást, meleghengerlést és hideghengerlést követő átalakításával. Úgy tűnik, hogy Kínában és egyre nagyobb mértékben Tajvanon a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói főként primer nyersanyagok használatára támaszkodnak, amelyeket olvasztás, melegen- és hideghengerlés előtt nikkel-nyersvassá alakítanak. |
| --- | --- |

(30)

Az Unióban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket főként integrált gyártók állítják elő, rozsdamentesacél-törmelék és ötvözőelemek olvasztást, meleghengerlést és hideghengerlést követő átalakításával. Úgy tűnik, hogy Kínában és egyre nagyobb mértékben Tajvanon a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói főként primer nyersanyagok használatára támaszkodnak, amelyeket olvasztás, melegen- és hideghengerlés előtt nikkel-nyersvassá alakítanak.

| (31) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a felhasználó ágazatok széles körében használják, például az építőipar, az energetikai berendezések, az infrastruktúra, a fogyasztási cikkek és a járművek terén. |
| --- | --- |

(31)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a felhasználó ágazatok széles körében használják, például az építőipar, az energetikai berendezések, az infrastruktúra, a fogyasztási cikkek és a járművek terén.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (32) | Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a Kínából és Tajvanról származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(32)

Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a Kínából és Tajvanról származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, |
| --- | --- |

—

az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék,

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (33) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(33)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (34) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Euranimi és a két importőr azt állította, hogy a Bizottság kiterjesztette a termékkört azáltal, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogalommeghatározását kiegészítette bizonyos, az eredeti intézkedések hatálya alá nem tartozó KN-kódokkal. A felek szerint a termékkör ilyen kiterjesztése sérti az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdését. |
| --- | --- |

(34)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Euranimi és a két importőr azt állította, hogy a Bizottság kiterjesztette a termékkört azáltal, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fogalommeghatározását kiegészítette bizonyos, az eredeti intézkedések hatálya alá nem tartozó KN-kódokkal. A felek szerint a termékkör ilyen kiterjesztése sérti az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdését.

| (35) | Az eredeti intézkedések a következőképpen határozták meg az érintett terméket:

  „Az érintett termék: a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kódok alá tartozó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek.” |
| --- | --- |

(35)

Az eredeti intézkedések a következőképpen határozták meg az érintett terméket:

„Az érintett termék: a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kódok alá tartozó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek.”

| (36) | A vizsgálat megindításának napján (13) az ügy irataihoz csatolt feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy egyes terméktípusok, amelyeken a hideghengerlést követően bizonyos megmunkálási műveleteket, főként felületkezelést végeznek, szerepelnek a termékmeghatározásban, de a megfelelő KN-kódokat (7219 90 20, 7219 90 80, 7220 90 20 és 7220 90 80) a termékmeghatározás tévesen nem említi, noha az intézkedések bevezetését eredményező eredeti vizsgálat kiterjedt az e KN-kódok alá tartozó terméktípusokra is. |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat megindításának napján (13) az ügy irataihoz csatolt feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy egyes terméktípusok, amelyeken a hideghengerlést követően bizonyos megmunkálási műveleteket, főként felületkezelést végeznek, szerepelnek a termékmeghatározásban, de a megfelelő KN-kódokat (7219 90 20, 7219 90 80, 7220 90 20 és 7220 90 80) a termékmeghatározás tévesen nem említi, noha az intézkedések bevezetését eredményező eredeti vizsgálat kiterjedt az e KN-kódok alá tartozó terméktípusokra is.

13

| (37) | Míg a legtöbb megmunkált terméktípus nem tartozik a termékmeghatározás hatálya alá (mivel nem minősíthető „hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált” terméknek), így nem tartozik az intézkedések hatálya alá, a „polírozott”, „fényesített” és „perforált” megmunkálási műveleten átesett terméktípusok a 7219 90 20, 7220 90 20, 7219 90 80 és a 7220 90 80 KN-kód („egyéb” alkategória) alá tartoznak, ennélfogva a termékkör részét képezik. Ezek a terméktípusok az „egyéb” KN-alkategória alá tartoznak, amelyekre az intézkedések bevezetését eredményező eredeti vizsgálat kiterjedt. E terméktípusok alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, egyes megmunkálási műveleteken kívüli gyártási folyamatai és végfelhasználási módjai nem különböznek a „hidegen síkhengerelt, de tovább nem megmunkált” KN-alkategória alá tartozó termékektől. |
| --- | --- |

(37)

Míg a legtöbb megmunkált terméktípus nem tartozik a termékmeghatározás hatálya alá (mivel nem minősíthető „hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált” terméknek), így nem tartozik az intézkedések hatálya alá, a „polírozott”, „fényesített” és „perforált” megmunkálási műveleten átesett terméktípusok a 7219 90 20, 7220 90 20, 7219 90 80 és a 7220 90 80 KN-kód („egyéb” alkategória) alá tartoznak, ennélfogva a termékkör részét képezik. Ezek a terméktípusok az „egyéb” KN-alkategória alá tartoznak, amelyekre az intézkedések bevezetését eredményező eredeti vizsgálat kiterjedt. E terméktípusok alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, egyes megmunkálási műveleteken kívüli gyártási folyamatai és végfelhasználási módjai nem különböznek a „hidegen síkhengerelt, de tovább nem megmunkált” KN-alkategória alá tartozó termékektől.

| (38) | Ezért, mivel e további KN-kódok az eredeti vizsgálatban az érintett termékkörbe tartoztak és a jelenlegi felülvizsgálatban is oda tartoznak, a Bizottság a fenti (36) preambulumbekezdésben említett feljegyzésben ennek megfelelően pontosította a termékmeghatározást. |
| --- | --- |

(38)

Ezért, mivel e további KN-kódok az eredeti vizsgálatban az érintett termékkörbe tartoztak és a jelenlegi felülvizsgálatban is oda tartoznak, a Bizottság a fenti (36) preambulumbekezdésben említett feljegyzésben ennek megfelelően pontosította a termékmeghatározást.

| (39) | Az eredeti vizsgálat termékkörét tehát nem bővítette ki, és annak meghatározását nem változtatta meg, csupán pontosította. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek, és nem bírnak kötelező erővel a felülvizsgálat tárgyát képező termék tarifális besorolására nézve. A Bizottság ezért elutasította a felek állítását. |
| --- | --- |

(39)

Az eredeti vizsgálat termékkörét tehát nem bővítette ki, és annak meghatározását nem változtatta meg, csupán pontosította. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek, és nem bírnak kötelező erővel a felülvizsgálat tárgyát képező termék tarifális besorolására nézve. A Bizottság ezért elutasította a felek állítását.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (40) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban levő intézkedések hatályvesztése a Kínából vagy Tajvanról érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban levő intézkedések hatályvesztése a Kínából vagy Tajvanról érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   Kínai Népköztársaság

Kínai Népköztársaság

3.1.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (41) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala a figyelembe vett időszak alatt folytatódott, noha sokkal csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2013. január 1. és 2013. december 31. között). Az Eurostat statisztikái szerint a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban az uniós piac mintegy 0,4 %-át tette ki. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Kínából érkező behozatala abszolút értékben 14 111 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, szemben az eredeti vizsgálat alatti 143 420 tonnával. |
| --- | --- |

(41)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala a figyelembe vett időszak alatt folytatódott, noha sokkal csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2013. január 1. és 2013. december 31. között). Az Eurostat statisztikái szerint a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban az uniós piac mintegy 0,4 %-át tette ki. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Kínából érkező behozatala abszolút értékben 14 111 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, szemben az eredeti vizsgálat alatti 143 420 tonnával.

| (42) | A (19) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Az exportáló gyártók tehát nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, így nem közöltek adatokat az exportárakról és -költségekről, a belföldi árakról és költségekről, a gyártási folyamathoz felhasznált inputról, a gyártási általános költségekről, kapacitásukról, termelésükről, beruházásaikról stb. Hasonlóképpen sem a kínai kormány, sem az exportáló gyártók nem foglalkoztak az ügy irataiban foglalt bizonyítékokkal, többek között a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentummal (14) (a továbbiakban: a jelentés). |
| --- | --- |

(42)

A (19) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Az exportáló gyártók tehát nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, így nem közöltek adatokat az exportárakról és -költségekről, a belföldi árakról és költségekről, a gyártási folyamathoz felhasznált inputról, a gyártási általános költségekről, kapacitásukról, termelésükről, beruházásaikról stb. Hasonlóképpen sem a kínai kormány, sem az exportáló gyártók nem foglalkoztak az ügy irataiban foglalt bizonyítékokkal, többek között a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentummal (14) (a továbbiakban: a jelentés).

14

| (43) | Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(43)

Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.

| (44) | Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett, Kínát érintő ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban foglalt információk, továbbá egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat és a GTA adatai), illetve a kínai adó- és vámhatóság honlapjairól (15), a Világbank és az OECD jelentéseiből, valamint független vas- és acélipari ár-, hír-, adat-, elemzés- és konferenciaszolgáltatóktól származó statisztikai adatok szolgáltak. |
| --- | --- |

(44)

Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett, Kínát érintő ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban foglalt információk, továbbá egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat és a GTA adatai), illetve a kínai adó- és vámhatóság honlapjairól (15), a Világbank és az OECD jelentéseiből, valamint független vas- és acélipari ár-, hír-, adat-, elemzés- és konferenciaszolgáltatóktól származó statisztikai adatok szolgáltak.

15

3.1.2.   A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

3.1.2.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (45) | Mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre Kínát illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján megindította a vizsgálatot ezzel az országgal szemben. |
| --- | --- |

(45)

Mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre Kínát illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján megindította a vizsgálatot ezzel az országgal szemben.

| (46) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá a határidőn belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány. |
| --- | --- |

(46)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá a határidőn belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (47) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Brazíliát választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(47)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Brazíliát választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (48) | 2020. szeptember 30-án a Bizottság feljegyzés (a továbbiakban: az első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasználható termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság azonosította a lehetséges reprezentatív országokat (Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Mexikó, Oroszország és Törökország). A Bizottsághoz az első feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek a kérelmezőtől, aki kétségbe vonta a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Argentínában, Mexikóban, Oroszországban, Dél-Afrikában és Törökországban történő gyártását. |
| --- | --- |

(48)

2020. szeptember 30-án a Bizottság feljegyzés (a továbbiakban: az első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasználható termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság azonosította a lehetséges reprezentatív országokat (Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Mexikó, Oroszország és Törökország). A Bizottsághoz az első feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek a kérelmezőtől, aki kétségbe vonta a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Argentínában, Mexikóban, Oroszországban, Dél-Afrikában és Törökországban történő gyártását.

| (49) | 2020. december 23-án a Bizottság második feljegyzés (a továbbiakban: a második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni úgy, hogy Brazíliát tekinti reprezentatív országnak (16). Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget egy reprezentatív országbeli gyártó – az Aperam Inox America do Sul S.A. – rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. Nem érkeztek észrevételek a második feljegyzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(49)

2020. december 23-án a Bizottság második feljegyzés (a továbbiakban: a második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni úgy, hogy Brazíliát tekinti reprezentatív országnak (16). Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget egy reprezentatív országbeli gyártó – az Aperam Inox America do Sul S.A. – rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. Nem érkeztek észrevételek a második feljegyzéssel kapcsolatban.

16

3.1.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (50) | A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (17) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (17) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

17

| (51) | Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (18) A Bizottság megállapította különösen, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő nyersanyagát előállító acélágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen, (19) hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. (20) A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (21) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (22) Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek, (23) valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn. (24) |
| --- | --- |

(51)

Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (18) A Bizottság megállapította különösen, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő nyersanyagát előállító acélágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen, (19) hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. (20) A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (21) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (22) Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek, (23) valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn. (24)

18

19

20

21

22

23

24

| (52) | A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(52)

A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

| (53) | A jelentés mellett a panasz megemlítette, hogy a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek Kínából és máshonnan érkező behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot kivető rendelet (25) közelmúltbeli megállapításai teljes mértékben alkalmazandók a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékekre, mivel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek és a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek alapvetően hasonló termékek, és rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártási folyamatának egy korábbi szakaszát jelentik. A panasz szerint továbbá mivel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai exportőrei – integrált vállalatként – gyártják is a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékeket, vagy – újrahengerlő üzemként – helyben vásárolják azokat, a Bizottság által megállapított valamennyi tényező közvetlenül érinti a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek Kínában történő gyártását és értékesítését is. Ebben az ügyben a kérelem információkat tartalmazott a tizenharmadik acélipari ötéves tervnek az acéliparra gyakorolt torzító hatásairól, valamint az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves tervben és a nemvasfémiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves tervben foglalt rendelkezésről. A panasz hangsúlyozza, hogy az acél Kína privilegizált ágazata, amit az is bizonyít, hogy szerepel ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógusban és a nemzetközi gyártókapacitási és a berendezésgyártók közötti együttműködés előmozdításáról szóló államtanácsi iránymutatásokban. Megemlítette továbbá a G20-ak az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel foglalkozó globális fórumának (a továbbiakban: GFSEC) miniszteri jelentését, amely szerint a kínai kormány égisze alatt az alábbi ágazatspecifikus támogatások elerjedtek: a piaci feltételekkel nem összeegyeztethető kedvezményes finanszírozás; a piaci feltételekkel nem összeegyeztethető tőkeinjekciók és konverziók; támogatások és jutalmak, adómentességek, -kedvezmények és -visszatérítések; a rozsdamentes acél előállítása során felhasznált áruk – többek között vashulladék, nyersvas, kokszolható szén, nikkelt és ferrokróm/króm – és szolgáltatások piaci ár alatti nyújtása; végül pedig a csődbe jutott vállalatok támogatása (26). |
| --- | --- |

(53)

A jelentés mellett a panasz megemlítette, hogy a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek Kínából és máshonnan érkező behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot kivető rendelet (25) közelmúltbeli megállapításai teljes mértékben alkalmazandók a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékekre, mivel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek és a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek alapvetően hasonló termékek, és rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártási folyamatának egy korábbi szakaszát jelentik. A panasz szerint továbbá mivel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai exportőrei – integrált vállalatként – gyártják is a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékeket, vagy – újrahengerlő üzemként – helyben vásárolják azokat, a Bizottság által megállapított valamennyi tényező közvetlenül érinti a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek Kínában történő gyártását és értékesítését is. Ebben az ügyben a kérelem információkat tartalmazott a tizenharmadik acélipari ötéves tervnek az acéliparra gyakorolt torzító hatásairól, valamint az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves tervben és a nemvasfémiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves tervben foglalt rendelkezésről. A panasz hangsúlyozza, hogy az acél Kína privilegizált ágazata, amit az is bizonyít, hogy szerepel ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógusban és a nemzetközi gyártókapacitási és a berendezésgyártók közötti együttműködés előmozdításáról szóló államtanácsi iránymutatásokban. Megemlítette továbbá a G20-ak az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel foglalkozó globális fórumának (a továbbiakban: GFSEC) miniszteri jelentését, amely szerint a kínai kormány égisze alatt az alábbi ágazatspecifikus támogatások elerjedtek: a piaci feltételekkel nem összeegyeztethető kedvezményes finanszírozás; a piaci feltételekkel nem összeegyeztethető tőkeinjekciók és konverziók; támogatások és jutalmak, adómentességek, -kedvezmények és -visszatérítések; a rozsdamentes acél előállítása során felhasznált áruk – többek között vashulladék, nyersvas, kokszolható szén, nikkelt és ferrokróm/króm – és szolgáltatások piaci ár alatti nyújtása; végül pedig a csődbe jutott vállalatok támogatása (26).

25

26

| (54) | A (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben található, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(54)

A (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben található, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

| (55) | A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(55)

A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

| (56) | A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásához szükséges legfontosabb nyersanyagot előállító acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormány tulajdonosi szerepe. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Többet közülük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum külön is megemlít. Például a kínai állam tulajdonában lévő Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd (a továbbiakban: Tisco) az internetes honlapján található bemutatkozása szerint olyan „vas- és acélipari óriásvállalat”, amely „rendkívül nagy méretű, integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkező vas- és acélipari komplexummá fejlődött (27)”. Egy másik nagyvállalat a kínai állam tulajdonában lévő, a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd (előzőleg Baosteel csoport és Wuhan Iron & Steel) részeként acélgyártással foglalkozó Baosteel. (28)
  . Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója közé tartozó öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. (29). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át. (30) Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította. (31) A konszolidáció keretében kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között. (32) Mivel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai exportőrei nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálat során, a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek magán- és állami tulajdonú gyártóinak pontos aránya nem állapítható meg. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai gyártóiról a panaszos által benyújtott jegyzékben azonban több állami tulajdonú vállalat is szerepel, köztük a Tisco Shanxi Taigang Stainless Steel Co. Ltd, a Baosteel Baoshan Iron and Steel Co. Ltd, a Lisco Lianzhong Stainless Steel Corporation, a Beihai Chengde Stainless Steel Co. Ltd, a Jisco Jiuquan Iron and Steel Group Co. Ltd, a Shougang Kaixi Stainless Steel, a Baosteel Desheng Stainless Steel és a Tangshan Stainless Steel Co. Ltd. |
| --- | --- |

(56)

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásához szükséges legfontosabb nyersanyagot előállító acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormány tulajdonosi szerepe. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Többet közülük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum külön is megemlít. Például a kínai állam tulajdonában lévő Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd (a továbbiakban: Tisco) az internetes honlapján található bemutatkozása szerint olyan „vas- és acélipari óriásvállalat”, amely „rendkívül nagy méretű, integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkező vas- és acélipari komplexummá fejlődött (27)”. Egy másik nagyvállalat a kínai állam tulajdonában lévő, a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd (előzőleg Baosteel csoport és Wuhan Iron & Steel) részeként acélgyártással foglalkozó Baosteel. (28)
  . Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója közé tartozó öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. (29). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át. (30) Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította. (31) A konszolidáció keretében kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között. (32) Mivel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai exportőrei nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálat során, a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek magán- és állami tulajdonú gyártóinak pontos aránya nem állapítható meg. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai gyártóiról a panaszos által benyújtott jegyzékben azonban több állami tulajdonú vállalat is szerepel, köztük a Tisco Shanxi Taigang Stainless Steel Co. Ltd, a Baosteel Baoshan Iron and Steel Co. Ltd, a Lisco Lianzhong Stainless Steel Corporation, a Beihai Chengde Stainless Steel Co. Ltd, a Jisco Jiuquan Iron and Steel Group Co. Ltd, a Shougang Kaixi Stainless Steel, a Baosteel Desheng Stainless Steel és a Tangshan Stainless Steel Co. Ltd.

27

28

.

29

30

31

32

| (57) | A kínai kormány azon helyzetét illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése értelmében vett állami jelenlét révén beavatkozzon az árakba és a költségekbe, a vizsgálat megállapította, hogy személyes kapcsolat áll fenn a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a KKP között, például a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket gyártó vállalatok felső vezetésében, illetve igazgatótanácsában a KKP tagjai is jelen vannak. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatában a főbb állami tulajdonú exportáló gyártók sok esetben a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek, valamint a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói között a világ élvonalába tartoznak attól függetlenül, hogy integrálódtak vagy sem. Például a kínai állam tulajdonában álló Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (a továbbiakban: Tisco) a honlapján közölt bemutatkozás szerint „vas- és acélipari óriásvállalat, a globális rozsdamentesacél ágazat vezetője”, valamint „a világon a legnagyobb méretű, a legnagyobb kapacitással rendelkező, a legkorszerűbb technológiával és berendezésekkel felszerelt rozsdamentesacél-ipari vállalat”. Ennek megfelelően „a Tisco rendkívül nagy méretű vas- és acélipari komplexummá fejlődött, amely integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkezik” (33). A Tisco a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek olyan gyártója, amelyben a kínai kormány személyes kinevezések révén van jelen. Például Sanhszi tartomány KKP-bizottsága és kormányzata a KKP-bizottság kinevezett helyettes titkárát egyúttal a Tisco elnöki posztjára is kinevezte (34). |
| --- | --- |

(57)

A kínai kormány azon helyzetét illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése értelmében vett állami jelenlét révén beavatkozzon az árakba és a költségekbe, a vizsgálat megállapította, hogy személyes kapcsolat áll fenn a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a KKP között, például a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket gyártó vállalatok felső vezetésében, illetve igazgatótanácsában a KKP tagjai is jelen vannak. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatában a főbb állami tulajdonú exportáló gyártók sok esetben a rozsdamentes acélból készült, melegen síkhengerelt termékek, valamint a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói között a világ élvonalába tartoznak attól függetlenül, hogy integrálódtak vagy sem. Például a kínai állam tulajdonában álló Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (a továbbiakban: Tisco) a honlapján közölt bemutatkozás szerint „vas- és acélipari óriásvállalat, a globális rozsdamentesacél ágazat vezetője”, valamint „a világon a legnagyobb méretű, a legnagyobb kapacitással rendelkező, a legkorszerűbb technológiával és berendezésekkel felszerelt rozsdamentesacél-ipari vállalat”. Ennek megfelelően „a Tisco rendkívül nagy méretű vas- és acélipari komplexummá fejlődött, amely integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkezik” (33). A Tisco a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek olyan gyártója, amelyben a kínai kormány személyes kinevezések révén van jelen. Például Sanhszi tartomány KKP-bizottsága és kormányzata a KKP-bizottság kinevezett helyettes titkárát egyúttal a Tisco elnöki posztjára is kinevezte (34).

33

34

| (58) | A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatában az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékekkel foglalkozó gazdasági ágazat működésébe. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói közül sokan kiemelten foglalkoznak a pártépítési tevékenységekkel a honlapjukon, párttagoknak is helyet biztosítanak a vállalatvezetésben, és hangsúlyozzák a KKP iránti elkötelezettségüket. A vizsgálat a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek több gyártójánál, köztük a Tisco, a Baosteel és a Lisco vállalatnál folytatott pártépítési tevékenységeket tárt fel. |
| --- | --- |

(58)

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatában az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékekkel foglalkozó gazdasági ágazat működésébe. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói közül sokan kiemelten foglalkoznak a pártépítési tevékenységekkel a honlapjukon, párttagoknak is helyet biztosítanak a vállalatvezetésben, és hangsúlyozzák a KKP iránti elkötelezettségüket. A vizsgálat a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek több gyártójánál, köztük a Tisco, a Baosteel és a Lisco vállalatnál folytatott pártépítési tevékenységeket tárt fel.

| (59) | A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. |
| --- | --- |

(59)

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák.

| (60) | Noha a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazata szakosodott ágazatnak számít, és a Bizottság a vizsgálat során nem azonosított konkrét, kifejezetten a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatának fejlesztését meghatározó szakpolitikai dokumentumokat, a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásának legfontosabb nyersanyagával, az acéllal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazata számára. |
| --- | --- |

(60)

Noha a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazata szakosodott ágazatnak számít, és a Bizottság a vizsgálat során nem azonosított konkrét, kifejezetten a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatának fejlesztését meghatározó szakpolitikai dokumentumokat, a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásának legfontosabb nyersanyagával, az acéllal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazata számára.

| (61) | A kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. (35) Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük a vizsgálati időszakban is érvényes „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelentette, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve (36)”. A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek. (37) A vizsgálati időszakban is alkalmazandó tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (38) célul tűzte ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását. (39) Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak. (40) Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (41) az acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. |
| --- | --- |

(61)

A kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. (35) Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük a vizsgálati időszakban is érvényes „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelentette, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve (36)”. A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek. (37) A vizsgálati időszakban is alkalmazandó tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (38) célul tűzte ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását. (39) Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak. (40) Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (41) az acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja.

35

36

37

38

39

40

41

| (62) | Ahogyan az a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártása fontos nyersanyagának számító acéllal kapcsolatos fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket gyártó ágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat fejlesztésének és működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásának legfontosabb nyersanyagával, az acéllal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás tehát előnyös a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazata számára. |
| --- | --- |

(62)

Ahogyan az a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártása fontos nyersanyagának számító acéllal kapcsolatos fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket gyártó ágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat fejlesztésének és működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásának legfontosabb nyersanyagával, az acéllal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás tehát előnyös a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazata számára.

| (63) | A fentiek mellett a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek több gyártója, köztük a Tisco, a Baosteel és a Tangsteel részesült közvetlen állami támogatásban. |
| --- | --- |

(63)

A fentiek mellett a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek több gyártója, köztük a Tisco, a Baosteel és a Tangsteel részesült közvetlen állami támogatásban.

| (64) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – köztük a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyagok, az acél, a vas és a ferroötvözetek gyártásával foglalkozó gazdasági ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(64)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – köztük a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyagok, az acél, a vas és a ferroötvözetek gyártásával foglalkozó gazdasági ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

| (65) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatában való, az (51) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(65)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatában való, az (51) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (66) | A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatára az (51) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. (42) |
| --- | --- |

(66)

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatára az (51) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. (42)

42

| (67) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az (51) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(67)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az (51) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (68) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül |
| --- | --- |

(68)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül

| (69) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(69)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (70) | Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(70)

Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

| (71) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(71)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

| (72) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásakor két beadvány is érkezett az LSI-től és az Euranimitől a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban. Mind az LSI, mind az Euranimi előadta, hogy a jelentős torzulások fennállására vonatkozó ténymegállapítások nagymértékben támaszkodnak a Kínára vonatkozó jelentés ténymegállapításaira, ugyanakkor a szóban forgó jelentés az LSI és az Euranimi szerint sem formai, sem tartalmi szempontból nem rendelkezik azokkal a jellemzőkkel, amelyek alapján az Európai Bizottság hivatalos jelentésének volna tekinthető, ennélfogva nem használható fel bizonyítékként a jelentős torzulások fennállásának meghatározásához. Ez azért van így, mert egyfelől a jelentés bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely az LSI és az Euranimi szerint nem elegendő ahhoz, hogy hivatalos dokumentumnak legyen tekinthető, másfelől pedig a jelentést a Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében nem hozta nyilvánosságra és nem frissítette. |
| --- | --- |

(72)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásakor két beadvány is érkezett az LSI-től és az Euranimitől a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban. Mind az LSI, mind az Euranimi előadta, hogy a jelentős torzulások fennállására vonatkozó ténymegállapítások nagymértékben támaszkodnak a Kínára vonatkozó jelentés ténymegállapításaira, ugyanakkor a szóban forgó jelentés az LSI és az Euranimi szerint sem formai, sem tartalmi szempontból nem rendelkezik azokkal a jellemzőkkel, amelyek alapján az Európai Bizottság hivatalos jelentésének volna tekinthető, ennélfogva nem használható fel bizonyítékként a jelentős torzulások fennállásának meghatározásához. Ez azért van így, mert egyfelől a jelentés bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely az LSI és az Euranimi szerint nem elegendő ahhoz, hogy hivatalos dokumentumnak legyen tekinthető, másfelől pedig a jelentést a Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében nem hozta nyilvánosságra és nem frissítette.

| (73) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések nem határozzák meg sem az országjelentés konkrét formáját, sem pedig közzétételének módját. Ennélfogva a Kínára vonatkozó jelentés bizottsági szolgálati munkadokumentumként való közzététele – azaz az a körülmény, hogy nincs lefordítva minden európai nyelvre és nem jelent meg a Hivatalos Lapban – megfelel az alkalmazandó szabályoknak. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető a Bizottság internetes oldalain, és így bármely érdekelt félnek bőven van lehetősége cáfolni, kiegészíteni vagy észrevételezni a benne foglaltakat és az alapjául szolgáló bizonyítékokat. Sem az LSI, sem az Euranimi, sem más érdekelt fél nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek alátámasztották volna, hogy a jelentés elavult. A jelentés javarészt a 2016-tól 2020-ig tartó időszakra vonatkozó tizenharmadik ötéves terven alapul, amely a vizsgálati időszakban is alkalmazandó volt. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések nem határozzák meg sem az országjelentés konkrét formáját, sem pedig közzétételének módját. Ennélfogva a Kínára vonatkozó jelentés bizottsági szolgálati munkadokumentumként való közzététele – azaz az a körülmény, hogy nincs lefordítva minden európai nyelvre és nem jelent meg a Hivatalos Lapban – megfelel az alkalmazandó szabályoknak. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető a Bizottság internetes oldalain, és így bármely érdekelt félnek bőven van lehetősége cáfolni, kiegészíteni vagy észrevételezni a benne foglaltakat és az alapjául szolgáló bizonyítékokat. Sem az LSI, sem az Euranimi, sem más érdekelt fél nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek alátámasztották volna, hogy a jelentés elavult. A jelentés javarészt a 2016-tól 2020-ig tartó időszakra vonatkozó tizenharmadik ötéves terven alapul, amely a vizsgálati időszakban is alkalmazandó volt. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

a)   Reprezentatív ország

(1)   
  Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (74) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (43), |
| --- | --- | --- |

(74)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (43),

43

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (44), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (44),

44

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (75) | A (48)–(49) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság két feljegyzést adott ki a rendes érték és a termelési tényezők meghatározásához felhasznált forrásokról összeállított aktához, 2020. szeptember 30-án (az első feljegyzés), illetve december 23-án (a második feljegyzés). A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a következtetéséről, hogy a jelen ügyben Brazília megfelelő reprezentatív országnak tekinthető. |
| --- | --- |

(75)

A (48)–(49) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság két feljegyzést adott ki a rendes érték és a termelési tényezők meghatározásához felhasznált forrásokról összeállított aktához, 2020. szeptember 30-án (az első feljegyzés), illetve december 23-án (a második feljegyzés). A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a következtetéséről, hogy a jelen ügyben Brazília megfelelő reprezentatív országnak tekinthető.

(2)   
  Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

| (76) | Az első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Argentína, Brazília, Mexikó, Oroszország, Dél-Afrika és Törökország gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. |
| --- | --- |

(76)

Az első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Argentína, Brazília, Mexikó, Oroszország, Dél-Afrika és Törökország gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik.

| (77) | A feljegyzést követően nem érkezett a gazdasági fejlettségi szintre vonatkozó észrevétel. |
| --- | --- |

(77)

A feljegyzést követően nem érkezett a gazdasági fejlettségi szintre vonatkozó észrevétel.

(3)   
  A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása a reprezentatív országban

A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása a reprezentatív országban

| (78) | Az első feljegyzésben a Bizottság rámutatott, hogy Argentínában, Brazíliában, Mexikóban, Oroszországban, Dél-Afrikában és Törökországban gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Azonban Dél-Afrikát kizárta a lehetséges reprezentatív országok köréből, mivel ebben az országban csak egy olyan gyártót talált, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket állítja elő, és ennek a gyártónak sem voltak nyilvánosan hozzáférhetők a felülvizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi kimutatásai. |
| --- | --- |

(78)

Az első feljegyzésben a Bizottság rámutatott, hogy Argentínában, Brazíliában, Mexikóban, Oroszországban, Dél-Afrikában és Törökországban gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Azonban Dél-Afrikát kizárta a lehetséges reprezentatív országok köréből, mivel ebben az országban csak egy olyan gyártót talált, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket állítja elő, és ennek a gyártónak sem voltak nyilvánosan hozzáférhetők a felülvizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi kimutatásai.

| (79) | Az első feljegyzést követően a kérelmezőtől észrevételek érkeztek a felülvizsgálat tárgyát képező termék lehetséges reprezentatív országokban történő gyártásával kapcsolatosan. A kérelmező azt állította, hogy az első feljegyzésben felsorolt vállalatok – egy brazíliai vállalat kivételével – nem gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és ezt minden egyes vállalat esetében részletes indokolással támasztotta alá. Következésképpen a kérelmező azzal érvelt, hogy a vizsgált terméket Argentínában, Mexikóban, Oroszországban és Törökországban nem gyártják. |
| --- | --- |

(79)

Az első feljegyzést követően a kérelmezőtől észrevételek érkeztek a felülvizsgálat tárgyát képező termék lehetséges reprezentatív országokban történő gyártásával kapcsolatosan. A kérelmező azt állította, hogy az első feljegyzésben felsorolt vállalatok – egy brazíliai vállalat kivételével – nem gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és ezt minden egyes vállalat esetében részletes indokolással támasztotta alá. Következésképpen a kérelmező azzal érvelt, hogy a vizsgált terméket Argentínában, Mexikóban, Oroszországban és Törökországban nem gyártják.

| (80) | A kérelmező által benyújtott, fent említett információk elemzését és lehetőség szerint az adatok egybevetésével végzett ellenőrzését követően a Bizottság megállapította, hogy az első feljegyzésben potenciális gyártóként azonosított argentin, mexikói, orosz és török vállalatok a felülvizsgálati időszakban nem a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártották, hanem más, a jelenlegi felülvizsgálattal nem érintett acéltermékeket. |
| --- | --- |

(80)

A kérelmező által benyújtott, fent említett információk elemzését és lehetőség szerint az adatok egybevetésével végzett ellenőrzését követően a Bizottság megállapította, hogy az első feljegyzésben potenciális gyártóként azonosított argentin, mexikói, orosz és török vállalatok a felülvizsgálati időszakban nem a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártották, hanem más, a jelenlegi felülvizsgálattal nem érintett acéltermékeket.

| (81) | Dél-Afrika esetében nem volt azonosítható olyan vállalat, amely gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők. Ezzel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(81)

Dél-Afrika esetében nem volt azonosítható olyan vállalat, amely gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők. Ezzel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

| (82) | Következésképpen a Bizottság a továbbiakban nem tekintette lehetséges reprezentatív országnak Argentínát, Mexikót, Oroszországot, Dél-Afrikát és Törökországot. A Bizottság ezért a második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy Brazília az egyetlen, Kínához hasonló gazdasági fejlettségű ország, ahol a felülvizsgálati időszak alatt gyártották a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. |
| --- | --- |

(82)

Következésképpen a Bizottság a továbbiakban nem tekintette lehetséges reprezentatív országnak Argentínát, Mexikót, Oroszországot, Dél-Afrikát és Törökországot. A Bizottság ezért a második feljegyzésben arra a következtetésre jutott, hogy Brazília az egyetlen, Kínához hasonló gazdasági fejlettségű ország, ahol a felülvizsgálati időszak alatt gyártották a felülvizsgálat tárgyát képező terméket.

(4)   
  A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (83) | A Bizottság továbbá ellenőrizte a nyilvános adatok (és különösen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira vonatkozó nyilvános pénzügyi adatok) rendelkezésre állását Brazíliában. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság továbbá ellenőrizte a nyilvános adatok (és különösen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira vonatkozó nyilvános pénzügyi adatok) rendelkezésre állását Brazíliában.

| (84) | A Bizottság a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek olyan gyártóit kereste, amelyek nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatai felhasználhatók az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához. A Bizottság olyan vállalatokra korlátozta a kutatást, amelyek nyilvánosan hozzáférhető eredménykimutatással rendelkeznek a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan, és nyereségesek voltak abban az időszakban. Ezenkívül előnyben részesítette a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek azon gyártóit, amelyek pénzügyi kimutatásai vállalati szinten voltak nyilvánosan hozzáférhetők, nem pedig az adott vállalatcsoport egészére vonatkozó összevont pénzügyi beszámolóként. A fentiek alapján a második feljegyzés egyetlen brazíliai vállalatot azonosított (Aperam Inox America do Sul S.A.). |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek olyan gyártóit kereste, amelyek nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatai felhasználhatók az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához. A Bizottság olyan vállalatokra korlátozta a kutatást, amelyek nyilvánosan hozzáférhető eredménykimutatással rendelkeznek a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan, és nyereségesek voltak abban az időszakban. Ezenkívül előnyben részesítette a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek azon gyártóit, amelyek pénzügyi kimutatásai vállalati szinten voltak nyilvánosan hozzáférhetők, nem pedig az adott vállalatcsoport egészére vonatkozó összevont pénzügyi beszámolóként. A fentiek alapján a második feljegyzés egyetlen brazíliai vállalatot azonosított (Aperam Inox America do Sul S.A.).

| (85) | A Brazíliára vonatkozóan nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok minősége és részletessége alapján, továbbá a termelési tényezőkre vonatkozó referenciaértékek rendelkezésre állását és reprezentativitását figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Brazília megfelelő reprezentatív ország. |
| --- | --- |

(85)

A Brazíliára vonatkozóan nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok minősége és részletessége alapján, továbbá a termelési tényezőkre vonatkozó referenciaértékek rendelkezésre állását és reprezentativitását figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Brazília megfelelő reprezentatív ország.

| (86) | A Brazília termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:






  — | Az első feljegyzésben, majd az azt aktualizáló második feljegyzésben felsorolt termelési tényezőkre vonatkozó behozatali statisztikák elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges valamennyi termelési tényező esetében történt behozatal a felülvizsgálati időszakban, a nikkel kivételével (lásd a (101) preambulumbekezdést). |
| --- | --- | --- |

(86)

A Brazília termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:

—

Az első feljegyzésben, majd az azt aktualizáló második feljegyzésben felsorolt termelési tényezőkre vonatkozó behozatali statisztikák elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges valamennyi termelési tényező esetében történt behozatal a felülvizsgálati időszakban, a nikkel kivételével (lásd a (101) preambulumbekezdést).

| — | A felülvizsgálati időszakra vonatkozó energiastatisztikák (villamosenergia-árak) könnyen hozzáférhetők voltak az EDP Brasil vállalat által szolgáltatott adatok formájában (45). |
| --- | --- |

—

A felülvizsgálati időszakra vonatkozó energiastatisztikák (villamosenergia-árak) könnyen hozzáférhetők voltak az EDP Brasil vállalat által szolgáltatott adatok formájában (45).

45

| — | A munkaerőköltségre vonatkozó statisztikák a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet honlapján voltak elérhetők (46). |
| --- | --- |

—

A munkaerőköltségre vonatkozó statisztikák a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet honlapján voltak elérhetők (46).

46

| (87) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. A (112) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság megállapította, hogy az Aperam Inox America do Sul S.A. pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők, és felhasználhatók az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához. |
| --- | --- |

(87)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. A (112) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság megállapította, hogy az Aperam Inox America do Sul S.A. pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők, és felhasználhatók az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához.

(5)   
  A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (88) | Miután megállapítást nyert, hogy az említett tényezők alapján Brazília megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(88)

Miután megállapítást nyert, hogy az említett tényezők alapján Brazília megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

(6)   
  A reprezentatív országra vonatkozó következtetés

A reprezentatív országra vonatkozó következtetés

| (89) | A fenti elemzés alapján Brazília maradéktalanul teljesítette azokat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt feltételeket, amelyekre tekintettel figyelembe vehető megfelelő reprezentatív országként. Így különösen Brazília gyártotta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és esetében teljeskörű adatok állnak rendelkezésre minden termelési tényezőről, az SGA-költségekről, valamint a nyereségről. |
| --- | --- |

(89)

A fenti elemzés alapján Brazília maradéktalanul teljesítette azokat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt feltételeket, amelyekre tekintettel figyelembe vehető megfelelő reprezentatív országként. Így különösen Brazília gyártotta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és esetében teljeskörű adatok állnak rendelkezésre minden termelési tényezőről, az SGA-költségekről, valamint a nyereségről.

b)   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (90) | A második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező torzulástól mentes költségét a reprezentatív országban. |
| --- | --- |

(90)

A második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező torzulástól mentes költségét a reprezentatív országban.

| (91) | A Bizottság jelezte továbbá, hogy az ILO statisztikáit fogja felhasználni a reprezentatív ország torzulástól mentes munkaerőköltségeinek megállapításához, a torzulástól mentes energiaköltségeket pedig a (86) preambulumbekezdésben említett nemzeti statisztikák alapján állapítja meg. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság jelezte továbbá, hogy az ILO statisztikáit fogja felhasználni a reprezentatív ország torzulástól mentes munkaerőköltségeinek megállapításához, a torzulástól mentes energiaköltségeket pedig a (86) preambulumbekezdésben említett nemzeti statisztikák alapján állapítja meg.

| (92) | A Bizottság a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt a számításba az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából. Ennek az összegnek a megállapításához az egyik uniós gyártó, nevezetesen az Aperam Stainless Europe pénzügyi adatait használta fel, amelyeket a kérelmező bocsátott rendelkezésére (lásd a (111) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt a számításba az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából. Ennek az összegnek a megállapításához az egyik uniós gyártó, nevezetesen az Aperam Stainless Europe pénzügyi adatait használta fel, amelyeket a kérelmező bocsátott rendelkezésére (lásd a (111) preambulumbekezdést).

| (93) | Végezetül, a második feljegyzésben foglaltak szerint a Bizottság a (112) preambulumbekezdésben szereplő, kiválasztott brazil vállalat pénzügyi adatait használta fel az SGA-költségek és a nyereség megállapításához. |
| --- | --- |

(93)

Végezetül, a második feljegyzésben foglaltak szerint a Bizottság a (112) preambulumbekezdésben szereplő, kiválasztott brazil vállalat pénzügyi adatait használta fel az SGA-költségek és a nyereség megállapításához.

c)   Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

| (94) | A termelési tényezőkre vonatkozó két feljegyzés révén a Bizottság megkísérelte összeállítani a termelési tényezők és adatforrások listáját, amely tartalmazza a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói által felhasznált összes termelési tényezőt, köztük az anyagokat, az energiát és a munkaerőt is. |
| --- | --- |

(94)

A termelési tényezőkre vonatkozó két feljegyzés révén a Bizottság megkísérelte összeállítani a termelési tényezők és adatforrások listáját, amely tartalmazza a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói által felhasznált összes termelési tényezőt, köztük az anyagokat, az energiát és a munkaerőt is.

| (95) | A kínai exportáló gyártók felülvizsgálati eljárásban való együttműködésének hiányában a Bizottságnak a kérelmező tájékoztatása alapján kellett meghatároznia a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásához felhasznált termelési tényezőket. |
| --- | --- |

(95)

A kínai exportáló gyártók felülvizsgálati eljárásban való együttműködésének hiányában a Bizottságnak a kérelmező tájékoztatása alapján kellett meghatároznia a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásához felhasznált termelési tényezőket.

| (96) | A kérelemben és az első feljegyzéshez fűzött észrevételekben a kérelmező kiemelte, hogy Kínában a gyártási folyamat alapvetően különbözik az uniós gyártási folyamattól. Ez különösen az olvasztási szakasz esetében van így, ahol a kínai gyártók túlnyomórészt a nikkel-nyersvas használatára támaszkodnak, míg az uniós gyártók fő alapanyaga a rozsdamentesacél-törmelék. A kérelmező arra kérte a Bizottságot, hogy vegye figyelembe ezt a gyártási folyamatbeli különbséget, és azt javasolta a Bizottságnak, hogy a nikkel-nyersvas értékét az LME nikkelre vonatkozó, nyilvános forrásokból rendelkezésre álló, 2019. évi átlagos készpénzelszámolási értéke alapján számítsa ki (47). Más érdekelt fél nem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(96)

A kérelemben és az első feljegyzéshez fűzött észrevételekben a kérelmező kiemelte, hogy Kínában a gyártási folyamat alapvetően különbözik az uniós gyártási folyamattól. Ez különösen az olvasztási szakasz esetében van így, ahol a kínai gyártók túlnyomórészt a nikkel-nyersvas használatára támaszkodnak, míg az uniós gyártók fő alapanyaga a rozsdamentesacél-törmelék. A kérelmező arra kérte a Bizottságot, hogy vegye figyelembe ezt a gyártási folyamatbeli különbséget, és azt javasolta a Bizottságnak, hogy a nikkel-nyersvas értékét az LME nikkelre vonatkozó, nyilvános forrásokból rendelkezésre álló, 2019. évi átlagos készpénzelszámolási értéke alapján számítsa ki (47). Más érdekelt fél nem tett észrevételt.

47

| (97) | A Bizottság a második feljegyzésben kifejtette, hogy a rendes érték kiszámítása és a termelési tényezők megfelelő listája kizárólag a kérelemben benyújtott információk szerint az Unióban értékesített és az Unióba exportált acélminőségen alapul, a kérelmezőtől az első megjegyzéssel kapcsolatban kapott észrevételek figyelembevételével. Ezzel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság a második feljegyzésben kifejtette, hogy a rendes érték kiszámítása és a termelési tényezők megfelelő listája kizárólag a kérelemben benyújtott információk szerint az Unióban értékesített és az Unióba exportált acélminőségen alapul, a kérelmezőtől az első megjegyzéssel kapcsolatban kapott észrevételek figyelembevételével. Ezzel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

| (98) | Együttműködés hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a hatjegyű – a brazil vámtarifakódoknak teljes mértékben megfelelő – HR-kódoknál részletesebb tarifakódok az egyes termelési tényezőkre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(98)

Együttműködés hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a hatjegyű – a brazil vámtarifakódoknak teljes mértékben megfelelő – HR-kódoknál részletesebb tarifakódok az egyes termelési tényezőkre vonatkozóan.

| (99) | Figyelembe véve a kérelmező által szolgáltatott információkat, valamint azt, hogy a termelési tényezők rendes értékének meghatározásához figyelembe vett forrásokkal kapcsolatos két feljegyzésre nem érkezett észrevétel, a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította (a hozzájuk tartozó tarifakódokkal együtt):

  1. táblázat


  A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek termelési tényezői










  Termelési tényező | HR-kód | Az adatok forrása | Torzulástól mentes, egy egységre jutó érték | Egység |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyag | | | | |
| Széntörmelék | 7204 49 | GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz) | 0,38 | kg |
| Rozsdamentesacél-törmelék | 7204 21 | GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz) | 1,01 | kg |
| Ferrokróm 4 tömegszázalékot meghaladó széntartalommal | 7202 41 | GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz) | 1,23 | kg |
| Ferrokrómötvözetek | 7202 41 | GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz) | 1,23 | kg |
| Nikkel
  (lásd a (100) preambulumbekezdést) | 7502 10 | Westmetall nemzetközi referenciaérték (48) | 13,51 | kg |
| Vas- és acéltörmelék és -hulladék | 7204 49 | GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz) | 0,38 | kg |
| Rozsdamentesacél-törmelék és -hulladék | 7204 21 | GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz) | 1,01 | kg |
| Más ferroszilícium-ötvözet | 7202 29 | GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz) | 1,54 | kg |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkabérek
  (lásd a (105)–(107) preambulumbekezdést) | N. a. | ILO | 3,85 | EUR/óra |
| Energia |
| Villamos energia
  (lásd a (108)–(109) preambulumbekezdést) | N. a. | EDP Brasil | 81,32 | EUR/MWh |

(99)

Figyelembe véve a kérelmező által szolgáltatott információkat, valamint azt, hogy a termelési tényezők rendes értékének meghatározásához figyelembe vett forrásokkal kapcsolatos két feljegyzésre nem érkezett észrevétel, a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította (a hozzájuk tartozó tarifakódokkal együtt):

1. táblázat

1. táblázat

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek termelési tényezői

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek termelési tényezői

Termelési tényező

HR-kód

Az adatok forrása

Torzulástól mentes, egy egységre jutó érték

Egység

Nyersanyag

Nyersanyag

Széntörmelék

7204 49

GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz)

0,38

kg

Rozsdamentesacél-törmelék

7204 21

GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz)

1,01

kg

Ferrokróm 4 tömegszázalékot meghaladó széntartalommal

7202 41

GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz)

1,23

kg

Ferrokrómötvözetek

7202 41

GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz)

1,23

kg

Nikkel

(lásd a (100) preambulumbekezdést)

7502 10

Westmetall nemzetközi referenciaérték (48)

48

13,51

kg

Vas- és acéltörmelék és -hulladék

7204 49

GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz)

0,38

kg

Rozsdamentesacél-törmelék és -hulladék

7204 21

GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz)

1,01

kg

Más ferroszilícium-ötvözet

7202 29

GTA (Globális Kereskedelmi Atlasz)

1,54

kg

Munkaerő

Munkaerő

Feldolgozóipari munkabérek

(lásd a (105)–(107) preambulumbekezdést)

N. a.

ILO

3,85

EUR/óra

Energia

Energia

Villamos energia

(lásd a (108)–(109) preambulumbekezdést)

N. a.

EDP Brasil

81,32

EUR/MWh

(1)   
  Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (100) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során egyik kínai gyártó sem működött együtt, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése szerinti, a gyártó gyártelepi árán számított, torzulástól mentes alapanyagár megállapításához a Bizottság a reprezentatív ország GTA-adatbázis szerinti importárait használta fel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásához felhasznált egyes anyagokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(100)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során egyik kínai gyártó sem működött együtt, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése szerinti, a gyártó gyártelepi árán számított, torzulástól mentes alapanyagár megállapításához a Bizottság a reprezentatív ország GTA-adatbázis szerinti importárait használta fel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásához felhasznált egyes anyagokra vonatkozóan.

| (101) | A nikkel alapján számította ki a felülvizsgálati időszak alatt Brazíliába nem importált, inputként felhasznált ferronikkel és nikkel-nyersvas értékét, amelyek a gyártelepi rendes érték körülbelül egyharmadát teszik ki. Továbbá a Brazíliába érkező nikkelbehozatal volumenét nem tekintette reprezentatívnak. Ezért a ferronikkelre és a nikkel-nyersvasra vonatkozó, torzulástól mentes referenciaértékek kiszámításához a kérelemben szereplő információkkal összhangban a következő feltételezéseket vette figyelembe:






  — | a ferronikkel 21,8 % nikkelt és 78,2 % vasat tartalmaz, |
| --- | --- | --- |

(101)

A nikkel alapján számította ki a felülvizsgálati időszak alatt Brazíliába nem importált, inputként felhasznált ferronikkel és nikkel-nyersvas értékét, amelyek a gyártelepi rendes érték körülbelül egyharmadát teszik ki. Továbbá a Brazíliába érkező nikkelbehozatal volumenét nem tekintette reprezentatívnak. Ezért a ferronikkelre és a nikkel-nyersvasra vonatkozó, torzulástól mentes referenciaértékek kiszámításához a kérelemben szereplő információkkal összhangban a következő feltételezéseket vette figyelembe:

—

a ferronikkel 21,8 % nikkelt és 78,2 % vasat tartalmaz,

| — | az alacsony nikkeltartalmú nyersvas 10 % nikkelt és 85 % vasat tartalmaz, |
| --- | --- |

—

az alacsony nikkeltartalmú nyersvas 10 % nikkelt és 85 % vasat tartalmaz,

| — | a vas a vashulladéknak és -törmeléknek feleltethető meg, valamint |
| --- | --- |

—

a vas a vashulladéknak és -törmeléknek feleltethető meg, valamint

| — | a fennmaradó kémiai elemek figyelmen kívül hagyhatók. |
| --- | --- |

—

a fennmaradó kémiai elemek figyelmen kívül hagyhatók.

| (102) | Ezt a módszert a második feljegyzésben (lásd a (49) preambulumbekezdést) fejtette ki, amelyre nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(102)

Ezt a módszert a második feljegyzésben (lásd a (49) preambulumbekezdést) fejtette ki, amelyre nem érkezett észrevétel.

| (103) | A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (71) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. |
| --- | --- |

(103)

A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (71) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták.

| (104) | A Bizottság az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (49) 1. mellékletében felsorolt, WTO-tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba érkező behozatal volumenét sem vette figyelembe. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (49) 1. mellékletében felsorolt, WTO-tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba érkező behozatal volumenét sem vette figyelembe. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai.

49

| (105) | Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország átlagos importvámját alkalmazta a megfelelő szinteken. A kapott árhoz a Bizottság hozzáadta a kérelmező által benyújtott adatok alapján kilogrammonként számított belföldi fuvarozási költségeket. |
| --- | --- |

(105)

Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország átlagos importvámját alkalmazta a megfelelő szinteken. A kapott árhoz a Bizottság hozzáadta a kérelmező által benyújtott adatok alapján kilogrammonként számított belföldi fuvarozási költségeket.

(2)   
  Munkaerő

Munkaerő

| (106) | A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság az ILO statisztikai adataiból (50), illetőleg – a brazíliai munkáltatókat a bérköltségeken felül terhelő járulékos foglalkoztatási költségek tekintetében – nyilvánosan hozzáférhető adatokból (51) indult ki. |
| --- | --- |

(106)

A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság az ILO statisztikai adataiból (50), illetőleg – a brazíliai munkáltatókat a bérköltségeken felül terhelő járulékos foglalkoztatási költségek tekintetében – nyilvánosan hozzáférhető adatokból (51) indult ki.

50

51

| (107) | Az ILO statisztikái a felülvizsgálati időszak tekintetében a brazíliai feldolgozóiparban foglalkoztatott munkavállaló által ténylegesen ledolgozott átlagos heti óraszámról szolgáltattak adatokat (52). |
| --- | --- |

(107)

Az ILO statisztikái a felülvizsgálati időszak tekintetében a brazíliai feldolgozóiparban foglalkoztatott munkavállaló által ténylegesen ledolgozott átlagos heti óraszámról szolgáltattak adatokat (52).

52

| (108) | Ezen adatok alapján a Bizottság kiszámította a feldolgozóiparban érvényes óránkénti jövedelmet, majd ezt megnövelte a munkáltató által viselt járulékos foglalkoztatási költségekkel. |
| --- | --- |

(108)

Ezen adatok alapján a Bizottság kiszámította a feldolgozóiparban érvényes óránkénti jövedelmet, majd ezt megnövelte a munkáltató által viselt járulékos foglalkoztatási költségekkel.

(3)   
  Villamos energia

Villamos energia

| (109) | Az egyik legnagyobb villamosenergia-szolgáltató, az EDP Brasil által felszámított villamosenergia-árak könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre álltak (53). Az információk kellően részletesek voltak ahhoz, hogy megállapítható legyen belőlük az ipari villamosenergia-ár és az elosztórendszer igénybevételéért az ipari felhasználók által fizetett ár (modalidade tarifaria azul). |
| --- | --- |

(109)

Az egyik legnagyobb villamosenergia-szolgáltató, az EDP Brasil által felszámított villamosenergia-árak könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre álltak (53). Az információk kellően részletesek voltak ahhoz, hogy megállapítható legyen belőlük az ipari villamosenergia-ár és az elosztórendszer igénybevételéért az ipari felhasználók által fizetett ár (modalidade tarifaria azul).

53

| (110) | Megjegyzendő, hogy a brazíliai szabályozó hatóság, az Agência Nacional de Energia Elétrica (54) (a továbbiakban: ANEEL) az ország villamosenergia-fogyasztásának szabályozása érdekében a villamosenergia-szolgáltatókat meghatározott mértékű díjnövelés alkalmazására kötelezi. Az ANEEL színjelzések (55) (zöld, sárga, vörös 1, vörös 2) segítségével ad tájékoztatást arról, hogy a villamos energia árát a szolgáltató által javasolt szinten tartja-e (zöld), vagy pedig megnöveli 0,01343 BRL/kWh-val (sárga), 0,04169 BRL/kWh-val (vörös 1) vagy 0,06243 BRL/kWh-val (vörös 2). Az ANEEL az érvényes színjelzést havi szinten teszi közzé, és a vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzések az EDP Brasil honlapján (56) könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre álltak. A vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzéseket a Bizottság figyelembe vette a torzulásmentes villamosenergia-költségek meghatározása során, és az árat megfelelő módon kiigazította. |
| --- | --- |

(110)

Megjegyzendő, hogy a brazíliai szabályozó hatóság, az Agência Nacional de Energia Elétrica (54) (a továbbiakban: ANEEL) az ország villamosenergia-fogyasztásának szabályozása érdekében a villamosenergia-szolgáltatókat meghatározott mértékű díjnövelés alkalmazására kötelezi. Az ANEEL színjelzések (55) (zöld, sárga, vörös 1, vörös 2) segítségével ad tájékoztatást arról, hogy a villamos energia árát a szolgáltató által javasolt szinten tartja-e (zöld), vagy pedig megnöveli 0,01343 BRL/kWh-val (sárga), 0,04169 BRL/kWh-val (vörös 1) vagy 0,06243 BRL/kWh-val (vörös 2). Az ANEEL az érvényes színjelzést havi szinten teszi közzé, és a vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzések az EDP Brasil honlapján (56) könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre álltak. A vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzéseket a Bizottság figyelembe vette a torzulásmentes villamosenergia-költségek meghatározása során, és az árat megfelelő módon kiigazította.

54

55

56

d)   Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

| (111) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(111)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

| (112) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. A Bizottság a fenti (99) preambulumbekezdésben összefoglalt termelési tényezők alapján számította ki a gyártási általános költségeket. A kínai gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a gyártási általános költségek kiszámítása az Unióban többnyire előállított és értékesített acélminőségre vonatkozóan közölt gyártási általános költségek és gyártási költségek hányadosán alapult. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékos értéket alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(112)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. A Bizottság a fenti (99) preambulumbekezdésben összefoglalt termelési tényezők alapján számította ki a gyártási általános költségeket. A kínai gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a gyártási általános költségek kiszámítása az Unióban többnyire előállított és értékesített acélminőségre vonatkozóan közölt gyártási általános költségek és gyártási költségek hányadosán alapult. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékos értéket alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre.

| (113) | Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság az Aperam Inox America do Sul S.A. brazil gyártó pénzügyi adatait használta fel (57). A Bizottság kiszámította az SGA-költségeknek és a nyereségnek az értékesített áruk költségéhez viszonyított hányadát. A Bizottság a vállalat nyilvánosan hozzáférhető, auditált beszámolóját a második feljegyzés mellékleteként bocsátotta az érdekelt felek rendelkezésére. |
| --- | --- |

(113)

Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság az Aperam Inox America do Sul S.A. brazil gyártó pénzügyi adatait használta fel (57). A Bizottság kiszámította az SGA-költségeknek és a nyereségnek az értékesített áruk költségéhez viszonyított hányadát. A Bizottság a vállalat nyilvánosan hozzáférhető, auditált beszámolóját a második feljegyzés mellékleteként bocsátotta az érdekelt felek rendelkezésére.

57

e)   A rendes érték számítása

| (114) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően egy alapvető terméktípusra vonatkozóan meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(114)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően egy alapvető terméktípusra vonatkozóan meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (115) | A Bizottság először a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a kérelemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges egyes termelési tényezők (nyersanyagok, munkaerő és energia) felhasználására vonatkozóan ((100)–(109) preambulumbekezdés). A Bizottság a felhasználási arányokat megszorozta a fenti d) szakaszban ismertetett, Brazíliára vonatkozóan megállapított, torzulástól mentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság először a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a kérelemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges egyes termelési tényezők (nyersanyagok, munkaerő és energia) felhasználására vonatkozóan ((100)–(109) preambulumbekezdés). A Bizottság a felhasználási arányokat megszorozta a fenti d) szakaszban ismertetett, Brazíliára vonatkozóan megállapított, torzulástól mentes egységköltségekkel.

| (116) | A számítást a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek egyik alaptípusára, a 304. jelű – az Unióban értékesített és az Unióba exportált leggyakoribb – acélminőségre vonatkozóan végezte el (lásd a (97) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(116)

A számítást a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek egyik alaptípusára, a 304. jelű – az Unióban értékesített és az Unióba exportált leggyakoribb – acélminőségre vonatkozóan végezte el (lásd a (97) preambulumbekezdést).

| (117) | Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása érdekében a torzulástól mentes gyártási költségekhez hozzáadta a gyártási általános költségek (111) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott hányadát. |
| --- | --- |

(117)

Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása érdekében a torzulástól mentes gyártási költségekhez hozzáadta a gyártási általános költségek (111) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott hányadát.

| (118) | Végezetül a (115)–(116) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott előállítási költségeken felül a Bizottság figyelembe vette a (112) preambulumbekezdésben foglalt módon meghatározott reprezentatív országbeli SGA-költségeket és nyereséget. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költségek és nyereség mértéke 7,5 %, illetve 14,5 % volt. |
| --- | --- |

(118)

Végezetül a (115)–(116) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott előállítási költségeken felül a Bizottság figyelembe vette a (112) preambulumbekezdésben foglalt módon meghatározott reprezentatív országbeli SGA-költségeket és nyereséget. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költségek és nyereség mértéke 7,5 %, illetve 14,5 % volt.

| (119) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. Együttműködő exportáló gyártó hiányában a Bizottság az ország egészére vonatkozóan állapította meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. Együttműködő exportáló gyártó hiányában a Bizottság az ország egészére vonatkozóan állapította meg a rendes értéket.

3.1.2.3.   Exportár

Exportár

| (120) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ennek érdekében a CIF-exportárból levonta a tengeri szállítási és biztosítási költségeket (58), valamint a kínai belföldi fuvarozási költségeket (59). |
| --- | --- |

(120)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ennek érdekében a CIF-exportárból levonta a tengeri szállítási és biztosítási költségeket (58), valamint a kínai belföldi fuvarozási költségeket (59).

58

59

3.1.2.4.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (121) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint egy terméktípusra vonatkozóan számtanilag képzett rendes értéket (lásd a (115) preambulumbekezdést) az előzek szerint megállapított exportárral. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint egy terméktípusra vonatkozóan számtanilag képzett rendes értéket (lásd a (115) preambulumbekezdést) az előzek szerint megállapított exportárral.

| (122) | Ennek alapján a Kínából érkező behozatalra vonatkozó dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 17,9 % volt. |
| --- | --- |

(122)

Ennek alapján a Kínából érkező behozatalra vonatkozó dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 17,9 % volt.

3.1.2.5.   Következtetés

Következtetés

| (123) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala dömpingelt volt a felülvizsgálati időszak alatt. A szóban forgó behozatal mennyisége azonban korlátozott volt, a teljes behozatal 1,8 %-át tette ki, ami 0,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg. A Bizottság ezért a dömping folytatódásának valószínűségét is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala dömpingelt volt a felülvizsgálati időszak alatt. A szóban forgó behozatal mennyisége azonban korlátozott volt, a teljes behozatal 1,8 %-át tette ki, ami 0,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg. A Bizottság ezért a dömping folytatódásának valószínűségét is megvizsgálta.

3.1.3.   A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (124) | A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti dömpinggel kapcsolatos ténymegállapításon túlmenően azt is megvizsgálta, hogy az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek keretében a Bizottság elemezte a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, valamint a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti dömpinggel kapcsolatos ténymegállapításon túlmenően azt is megvizsgálta, hogy az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek keretében a Bizottság elemezte a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, valamint a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot.

3.1.3.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (125) | A kínai kormány és a kínai gyártók együttműködésének hiányában a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által benyújtott adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(125)

A kínai kormány és a kínai gyártók együttműködésének hiányában a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által benyújtott adatok alapján történt.

| (126) | A kínai termelési kapacitás a kérelmező szerint számottevően meghaladja az aktuális termelési volument és a kínai piacon jelentkező belső keresletet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a termelési kapacitás, illetve a kínai piacon belüli termelés és kereslet közötti, alábbiakban ismertetett eltérés a felülvizsgálat tárgyát képező termékre nézve reprezentatív. |
| --- | --- |

(126)

A kínai termelési kapacitás a kérelmező szerint számottevően meghaladja az aktuális termelési volument és a kínai piacon jelentkező belső keresletet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a termelési kapacitás, illetve a kínai piacon belüli termelés és kereslet közötti, alábbiakban ismertetett eltérés a felülvizsgálat tárgyát képező termékre nézve reprezentatív.

| (127) | A kérelemben foglalt adatok szerint a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártása Kínában a felülvizsgálati időszak alatt 16 millió, a látszólagos felhasználás 14,8 millió, a termelési kapacitás pedig 18,0 millió tonnát tett ki. A kérelmező szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínában rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása így 2 millió tonnát tett ki, ami a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek felülvizsgálati időszakbeli uniós felhasználása 62,5 %-ának felelt meg, míg a termelési kapacitás a korábbi eljárásban (2013) figyelembe vett 11,0 millió tonnáról a felülvizsgálati időszakban 64 %-kal, 18,0 millió tonnára nőtt. |
| --- | --- |

(127)

A kérelemben foglalt adatok szerint a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártása Kínában a felülvizsgálati időszak alatt 16 millió, a látszólagos felhasználás 14,8 millió, a termelési kapacitás pedig 18,0 millió tonnát tett ki. A kérelmező szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínában rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása így 2 millió tonnát tett ki, ami a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek felülvizsgálati időszakbeli uniós felhasználása 62,5 %-ának felelt meg, míg a termelési kapacitás a korábbi eljárásban (2013) figyelembe vett 11,0 millió tonnáról a felülvizsgálati időszakban 64 %-kal, 18,0 millió tonnára nőtt.

| (128) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket gyártsanak az Unióba történő exportra. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket gyártsanak az Unióba történő exportra.

3.1.3.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (129) | Különféle piacvédelmi intézkedések és egyéb behozatali korlátozások vannak hatályban a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek exportjával szemben. A Global Trade Alert szerint dömpingellenes intézkedéseket alkalmaznak Brazíliában, az Egyesült Államokban, az Egyesült Királyságban, Kanadában, Malajziában, Mexikóban, Tajvanon, Thaiföldön és Vietnamban, és kiegyenlítő vámokat alkalmaznak az Egyesült Államokban. Ezek az intézkedések egyrészt bizonyítják, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai gyártói továbbra is tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatnak, másrészt korlátozzák a kínai gyártók bejutását a felsorolt piacokra. |
| --- | --- |

(129)

Különféle piacvédelmi intézkedések és egyéb behozatali korlátozások vannak hatályban a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek exportjával szemben. A Global Trade Alert szerint dömpingellenes intézkedéseket alkalmaznak Brazíliában, az Egyesült Államokban, az Egyesült Királyságban, Kanadában, Malajziában, Mexikóban, Tajvanon, Thaiföldön és Vietnamban, és kiegyenlítő vámokat alkalmaznak az Egyesült Államokban. Ezek az intézkedések egyrészt bizonyítják, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai gyártói továbbra is tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatnak, másrészt korlátozzák a kínai gyártók bejutását a felsorolt piacokra.

| (130) | Emellett az uniós piac igen nagy piac, amelynek teljes éves felhasználása a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta a 3,2 millió tonnát, ami a kínai szabad kapacitás 62,5 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(130)

Emellett az uniós piac igen nagy piac, amelynek teljes éves felhasználása a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta a 3,2 millió tonnát, ami a kínai szabad kapacitás 62,5 %-át teszi ki.

| (131) | Figyelembe véve a más piacokon bevezetett piacvédelmi intézkedéseket és az uniós piac méretét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piac vonzó piac a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai gyártói számára, és valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén e gyártók (ismét) az Unióba irányítanák a kivitelüket. |
| --- | --- |

(131)

Figyelembe véve a más piacokon bevezetett piacvédelmi intézkedéseket és az uniós piac méretét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piac vonzó piac a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai gyártói számára, és valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén e gyártók (ismét) az Unióba irányítanák a kivitelüket.

3.1.3.3.   Kapcsolat a harmadik országokba irányuló export árai és az Unióba irányuló export árszintje között

Kapcsolat a harmadik országokba irányuló export árai és az Unióba irányuló export árszintje között

| (132) | Mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, a Bizottság a GTA vonatkozó országspecifikus behozatali statisztikáit (60) használta fel az Unióba és a harmadik országokba irányuló kínai export árainak elemzéséhez. |
| --- | --- |

(132)

Mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, a Bizottság a GTA vonatkozó országspecifikus behozatali statisztikáit (60) használta fel az Unióba és a harmadik országokba irányuló kínai export árainak elemzéséhez.

60

| (133) | A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek hat legnagyobb importőre Dél-Korea, Oroszország, Vietnam, Törökország, India és Indonézia volt. A felülvizsgálati időszakban a felsorolt országokba irányult a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportjának 36 %-a. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek hat legnagyobb importőre Dél-Korea, Oroszország, Vietnam, Törökország, India és Indonézia volt. A felülvizsgálati időszakban a felsorolt országokba irányult a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportjának 36 %-a.

| (134) | A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította a vonatkozó exportárakat és az Unióba érkező kínai export árait. Megállapította, hogy az e hat országgal szemben alkalmazott kínai exportárak átlagosan [19–37 %-kal] alacsonyabbak voltak az Európai Unióba irányuló kínai értékesítés átlagárainál. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította a vonatkozó exportárakat és az Unióba érkező kínai export árait. Megállapította, hogy az e hat országgal szemben alkalmazott kínai exportárak átlagosan [19–37 %-kal] alacsonyabbak voltak az Európai Unióba irányuló kínai értékesítés átlagárainál.

| (135) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyrészről az Unióba irányuló kínai export árai, másrészről a többi fő exportpiacra irányuló kínai export árai közötti árszintkülönbség egyértelműen arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy fokozzák az uniós piacon alkalmazott dömpinget. |
| --- | --- |

(135)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyrészről az Unióba irányuló kínai export árai, másrészről a többi fő exportpiacra irányuló kínai export árai közötti árszintkülönbség egyértelműen arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy fokozzák az uniós piacon alkalmazott dömpinget.

3.1.3.4.   Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (136) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. |
| --- | --- |

(136)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra.

| (137) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy a kínai exportáló gyártók a legfontosabb exportpiacaikon jóval alacsonyabb áron értékesítenek, mint az Unióban, és hogy számos más ország piacvédelmi intézkedéseket vezetett be a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai exportjával szemben. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy a kínai exportáló gyártók a legfontosabb exportpiacaikon jóval alacsonyabb áron értékesítenek, mint az Unióban, és hogy számos más ország piacvédelmi intézkedéseket vezetett be a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek kínai exportjával szemben.

| (138) | A fentieken túlmenően a Bizottság megállapította, hogy a kínai szabad kapacitás önmagában a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás több mint 60 %-át teszi ki, továbbá, hogy az uniós piac mérete és árai miatt igen vonzó a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(138)

A fentieken túlmenően a Bizottság megállapította, hogy a kínai szabad kapacitás önmagában a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás több mint 60 %-át teszi ki, továbbá, hogy az uniós piac mérete és árai miatt igen vonzó a kínai exportáló gyártók számára.

| (139) | Következésképpen, tekintettel a felülvizsgálati időszak alatti folyamatos dömpingre, a kínai exportőrök harmadik piacokon tanúsított árazási magatartására, a meglévő kínai szabad kapacitásra, az uniós piac méretére és az e piacon uralkodó árakra, valamint a Kínából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek más fontos piacokon történő kivitelével szemben hatályban lévő egyéb importkorlátozásokra, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a Kínából érkező dömping folytatódna, mindenesetre az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen megnövekedne. |
| --- | --- |

(139)

Következésképpen, tekintettel a felülvizsgálati időszak alatti folyamatos dömpingre, a kínai exportőrök harmadik piacokon tanúsított árazási magatartására, a meglévő kínai szabad kapacitásra, az uniós piac méretére és az e piacon uralkodó árakra, valamint a Kínából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek más fontos piacokon történő kivitelével szemben hatályban lévő egyéb importkorlátozásokra, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a Kínából érkező dömping folytatódna, mindenesetre az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen megnövekedne.

3.2.   Tajvan

Tajvan

3.2.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (140) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Tajvanról érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt közel azonos szinten folytatódott, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2013. január 1. és 2013. december 31. között). Az Eurostat adatai szerint a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Tajvanról érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban 5,3 %-os, míg az eredeti vizsgálat alatt 5,1 %-os részesedést képviselt az uniós piacon. Abszolút értékben a Tajvanról érkező behozatal szintje kismértékben, az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatti 169 097 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 165 540 tonnára csökkent. |
| --- | --- |

(140)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Tajvanról érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt közel azonos szinten folytatódott, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2013. január 1. és 2013. december 31. között). Az Eurostat adatai szerint a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Tajvanról érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban 5,3 %-os, míg az eredeti vizsgálat alatt 5,1 %-os részesedést képviselt az uniós piacon. Abszolút értékben a Tajvanról érkező behozatal szintje kismértékben, az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatti 169 097 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 165 540 tonnára csökkent.

| (141) | A (24) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen tajvani exportőr vagy gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Az exportáló gyártók tehát nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, így nem közöltek adatokat az exportárakról és -költségekről, a belföldi árakról és költségekről, a gyártási folyamathoz felhasznált inputról, a gyártási általános költségekről, kapacitásukról, termelésükről, beruházásaikról stb. |
| --- | --- |

(141)

A (24) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen tajvani exportőr vagy gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Az exportáló gyártók tehát nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, így nem közöltek adatokat az exportárakról és -költségekről, a belföldi árakról és költségekről, a gyártási folyamathoz felhasznált inputról, a gyártási általános költségekről, kapacitásukról, termelésükről, beruházásaikról stb.

| (142) | Ezért a Bizottság tájékoztatta a tajvani hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Tajvanra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(142)

Ezért a Bizottság tájékoztatta a tajvani hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Tajvanra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.

| (143) | Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben Tajvanra vonatkozóan tett ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk, valamint más információforrások, például a behozatalra és kivitelre vonatkozó kereskedelmi statisztikák (Eurostat és GTA) szolgáltak. |
| --- | --- |

(143)

Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben Tajvanra vonatkozóan tett ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk, valamint más információforrások, például a behozatalra és kivitelre vonatkozó kereskedelmi statisztikák (Eurostat és GTA) szolgáltak.

3.2.2.   A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

3.2.2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (144) | A fenti (140)–(142) preambulumbekezdésben említett módon az tajvani exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság kénytelen volt a rendes érték meghatározása során a rendelkezésre álló tényeket felhasználni. Ebből a célból a kérelmező által előterjesztett információt vette figyelembe. |
| --- | --- |

(144)

A fenti (140)–(142) preambulumbekezdésben említett módon az tajvani exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság kénytelen volt a rendes érték meghatározása során a rendelkezésre álló tényeket felhasználni. Ebből a célból a kérelmező által előterjesztett információt vette figyelembe.

| (145) | A rendes érték megállapításához a Bizottság a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek különböző minőségi kategóriáinak és méreteinek 2019. évi kiigazított tajvani átlagos belföldi eladási árait használta fel a kérelmező által piaci információk alapján rendelkezésére bocsátott formában. A kérelmező szerint ezeket az árakat nyereséges szintre kellett kiigazítani, mivel a tajvani belföldi értékesítési árak veszteségesnek minősültek a tajvani piacra érkező jelentős behozatal árnyomása miatt. |
| --- | --- |

(145)

A rendes érték megállapításához a Bizottság a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek különböző minőségi kategóriáinak és méreteinek 2019. évi kiigazított tajvani átlagos belföldi eladási árait használta fel a kérelmező által piaci információk alapján rendelkezésére bocsátott formában. A kérelmező szerint ezeket az árakat nyereséges szintre kellett kiigazítani, mivel a tajvani belföldi értékesítési árak veszteségesnek minősültek a tajvani piacra érkező jelentős behozatal árnyomása miatt.

| (146) | A Bizottság megalapozottnak találta a kérelmező azon feltételezését, miszerint a tajvani belföldi értékesítési árak veszteségesek, ezért azokat ki kell igazítani, mivel azt nemcsak az a tény támasztotta alá, hogy a behozatal egyre nagyobb mértékben jutott be a tajvani piacra, hanem az is, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb tajvani gyártója a 2019. évi éves jelentésében összességében veszteséget mutatott ki (61). |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság megalapozottnak találta a kérelmező azon feltételezését, miszerint a tajvani belföldi értékesítési árak veszteségesek, ezért azokat ki kell igazítani, mivel azt nemcsak az a tény támasztotta alá, hogy a behozatal egyre nagyobb mértékben jutott be a tajvani piacra, hanem az is, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb tajvani gyártója a 2019. évi éves jelentésében összességében veszteséget mutatott ki (61).

61

| (147) | Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban ezért a Bizottság úgy számította ki a rendes értéket, hogy a veszteséges eladási árhoz hozzáadta a hasonló termék belföldi értékesítésével kapcsolatban a nem együttműködő exportáló gyártónál felmerült gyártási, valamint értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek). Egyéb megbízható és ellenőrzött nyereségadat hiányában a Bizottság a kérelmező által közölt 6 %-os nyereséget vette figyelembe. A Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy ez a nyereség meghaladná egy exportáló gyártó által elért rendes haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(147)

Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban ezért a Bizottság úgy számította ki a rendes értéket, hogy a veszteséges eladási árhoz hozzáadta a hasonló termék belföldi értékesítésével kapcsolatban a nem együttműködő exportáló gyártónál felmerült gyártási, valamint értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek). Egyéb megbízható és ellenőrzött nyereségadat hiányában a Bizottság a kérelmező által közölt 6 %-os nyereséget vette figyelembe. A Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy ez a nyereség meghaladná egy exportáló gyártó által elért rendes haszonkulcsot.

3.2.2.2.   Exportár

Exportár

| (148) | Az tajvani exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottságnak az exportár meghatározását a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia. |
| --- | --- |

(148)

Az tajvani exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottságnak az exportár meghatározását a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia.

| (149) | Ezért az exportárat a felülvizsgálat tárgyát képező termék tajvani exportjának az Eurostat adatai szerinti árai alapján határozta meg. A számításban nem vette figyelembe az egyetlen 0 %-os dömpingellenes vám hatálya alá tartozó tajvani gyártó, a Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. exportját. Az a vállalattól érkező behozatal a Tajvanról érkező behozatal volumenének kevesebb mint 10 %-át tette ki. Az Eurostat így kapott CIF-árait a szállítási és biztosítási költségek, valamint a tajvani belföldi szállítási költségek levonásával gyártelepi szintre igazította (62). |
| --- | --- |

(149)

Ezért az exportárat a felülvizsgálat tárgyát képező termék tajvani exportjának az Eurostat adatai szerinti árai alapján határozta meg. A számításban nem vette figyelembe az egyetlen 0 %-os dömpingellenes vám hatálya alá tartozó tajvani gyártó, a Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. exportját. Az a vállalattól érkező behozatal a Tajvanról érkező behozatal volumenének kevesebb mint 10 %-át tette ki. Az Eurostat így kapott CIF-árait a szállítási és biztosítási költségek, valamint a tajvani belföldi szállítási költségek levonásával gyártelepi szintre igazította (62).

62

3.2.2.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (150) | A Bizottság a rendes értéket és a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság a rendes értéket és a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (151) | Ezen összehasonlítás alapján az Unióba irányuló tajvani export országos dömpingkülönbözete a CIF-érték százalékában kifejezve 12 % volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(151)

Ezen összehasonlítás alapján az Unióba irányuló tajvani export országos dömpingkülönbözete a CIF-érték százalékában kifejezve 12 % volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.2.2.4.   Következtetés

Következtetés

| (152) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Tajvanról érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a dömpingelt kivitel jelentős volumenű volt, a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piac 5,3 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Tajvanról érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a dömpingelt kivitel jelentős volumenű volt, a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piac 5,3 %-át tette ki.

3.2.3.   A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (153) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte a tajvani termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, valamint a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte a tajvani termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, valamint a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot.

3.2.3.1.   Termelési és szabad kapacitás Tajvanon

Termelési és szabad kapacitás Tajvanon

| (154) | A kérelmező által benyújtott adatok szerint a tajvani gyártók szabad kapacitása 2019-ben 638 000 tonnát tett ki, ami 18,5 %-os uniós piaci részesedésnek felel meg. |
| --- | --- |

(154)

A kérelmező által benyújtott adatok szerint a tajvani gyártók szabad kapacitása 2019-ben 638 000 tonnát tett ki, ami 18,5 %-os uniós piaci részesedésnek felel meg.

| (155) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a tajvani exportáló gyártók számottevő szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba exportálják. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a tajvani exportáló gyártók számottevő szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba exportálják.

3.2.3.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (156) | A vizsgálat megállapította, hogy méretét tekintve a felülvizsgálati időszak alatti több mint 3,2 millió tonna teljes felhasználással (lásd a (172) preambulumbekezdést) az Unió a felülvizsgálat tárgyát képező termék második legnagyobb egységes piaca, amelyet csak Kína előz meg. Vonzereje szempontjából tehát fontos tényező a nagysága. |
| --- | --- |

(156)

A vizsgálat megállapította, hogy méretét tekintve a felülvizsgálati időszak alatti több mint 3,2 millió tonna teljes felhasználással (lásd a (172) preambulumbekezdést) az Unió a felülvizsgálat tárgyát képező termék második legnagyobb egységes piaca, amelyet csak Kína előz meg. Vonzereje szempontjából tehát fontos tényező a nagysága.

| (157) | A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére a tajvani exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségű rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt terméket értékesítettek az uniós piacon, amely ennélfogva e termékek messze a legfontosabb exportpiaca (lásd a (160) preambulumbekezdést). Ez a tény azt is bizonyítja, hogy az uniós piac fontos és érdekes célterület a tajvani gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(157)

A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére a tajvani exportáló gyártók továbbra is jelentős mennyiségű rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt terméket értékesítettek az uniós piacon, amely ennélfogva e termékek messze a legfontosabb exportpiaca (lásd a (160) preambulumbekezdést). Ez a tény azt is bizonyítja, hogy az uniós piac fontos és érdekes célterület a tajvani gazdasági ágazat számára.

| (158) | Ezek a tényezők azt mutatják, hogy az Unió vonzó exportpiac a tajvani exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(158)

Ezek a tényezők azt mutatják, hogy az Unió vonzó exportpiac a tajvani exportáló gyártók számára.

3.2.3.3.   Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árszint között

Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árszint között

| (159) | A tajvani exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Unióba irányuló, illetve a más exportpiacokra irányuló tajvani export felülvizsgálati időszakra jellemző árainak összehasonlítására a GTA adatai alapján került sor. |
| --- | --- |

(159)

A tajvani exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Unióba irányuló, illetve a más exportpiacokra irányuló tajvani export felülvizsgálati időszakra jellemző árainak összehasonlítására a GTA adatai alapján került sor.

| (160) | A felülvizsgálati időszakban a GTA-adatbázis szerint Tajvan legfontosabb exportpiaca az Unió volt, ahová az export 22 %-a irányult. Tajvan második fontos exportpiaca Törökország volt (az export 7 %-ával), a sorban következő 11 ország közül pedig mindegyik a tajvani export 3–6 %-át tette ki. A Bizottság megállapította, hogy a Törökországba, valamint e 11 ország némelyikébe irányuló tajvani export árai az Unióba irányuló export árai alatt voltak, esetenként jelentős mértékben. |
| --- | --- |

(160)

A felülvizsgálati időszakban a GTA-adatbázis szerint Tajvan legfontosabb exportpiaca az Unió volt, ahová az export 22 %-a irányult. Tajvan második fontos exportpiaca Törökország volt (az export 7 %-ával), a sorban következő 11 ország közül pedig mindegyik a tajvani export 3–6 %-át tette ki. A Bizottság megállapította, hogy a Törökországba, valamint e 11 ország némelyikébe irányuló tajvani export árai az Unióba irányuló export árai alatt voltak, esetenként jelentős mértékben.

| (161) | Az Unióba irányuló tajvani exportnak a felülvizsgálati időszak alatti állandó és változatlanul jelentős piaci részesedése megerősíti az Unióval szemben alkalmazott árszint vonzó voltát. |
| --- | --- |

(161)

Az Unióba irányuló tajvani exportnak a felülvizsgálati időszak alatti állandó és változatlanul jelentős piaci részesedése megerősíti az Unióval szemben alkalmazott árszint vonzó voltát.

| (162) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyrészről az Unióba irányuló tajvani export árai, másrészről a másik fő exportpiacukra irányuló tajvani export árai közötti árszintkülönbség egyértelműen arra ösztönzi a tajvani exportáló gyártókat, hogy tovább növeljék az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban alkalmazott dömpinget. |
| --- | --- |

(162)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyrészről az Unióba irányuló tajvani export árai, másrészről a másik fő exportpiacukra irányuló tajvani export árai közötti árszintkülönbség egyértelműen arra ösztönzi a tajvani exportáló gyártókat, hogy tovább növeljék az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban alkalmazott dömpinget.

3.2.3.4.   A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

| (163) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a tajvani behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. |
| --- | --- |

(163)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a tajvani behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra.

| (164) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy a tajvani szabad kapacitás igen jelentős, a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás 18,5 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy a tajvani szabad kapacitás igen jelentős, a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás 18,5 %-ának felel meg.

| (165) | Emellett az uniós piac vonzerejét bizonyította az a tény, hogy az a világ egyik legnagyobb piaca, és hogy a tajvani exportáló gyártók a hatályban lévő intézkedések ellenére továbbra is jelentős volumenben értékesítettek ezen a piacon. |
| --- | --- |

(165)

Emellett az uniós piac vonzerejét bizonyította az a tény, hogy az a világ egyik legnagyobb piaca, és hogy a tajvani exportáló gyártók a hatályban lévő intézkedések ellenére továbbra is jelentős volumenben értékesítettek ezen a piacon.

| (166) | A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy Tajvan több fontos harmadik ország piacára jóval alacsonyabb áron exportált az Unióba irányuló értékesítéséhez képest. |
| --- | --- |

(166)

A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy Tajvan több fontos harmadik ország piacára jóval alacsonyabb áron exportált az Unióba irányuló értékesítéséhez képest.

| (167) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy Tajvanról folytatódna a dömping, és az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg jelentős mértékben nőni fog a dömpingáron érkező behozatal. |
| --- | --- |

(167)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy Tajvanról folytatódna a dömping, és az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg jelentős mértékben nőni fog a dömpingáron érkező behozatal.

| (168) | Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping folytatódása valószínű. |
| --- | --- |

(168)

Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping folytatódása valószínű.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (169) | A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 13 ismert uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(169)

A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 13 ismert uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (170) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 3,1 millió tonna volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló információkból, nevezetesen az Eurofertől és a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott kitöltött kérdőív egybevetéssel távolról ellenőrzött válaszaiból kiindulva határozta meg. |
| --- | --- |

(170)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 3,1 millió tonna volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló információkból, nevezetesen az Eurofertől és a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott kitöltött kérdőív egybevetéssel távolról ellenőrzött válaszaiból kiindulva határozta meg.

| (171) | A (13) preambulumbekezdésben jelzett módon a minta három uniós gyártóból állt, amelyek együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 60 %-át képviselték. Mindegyikük vertikálisan integrált gyártó. |
| --- | --- |

(171)

A (13) preambulumbekezdésben jelzett módon a minta három uniós gyártóból állt, amelyek együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 60 %-át képviselték. Mindegyikük vertikálisan integrált gyártó.

4.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (172) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) az Eurofer ellenőrzött adatai az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végzett közvetlen és közvetett értékesítéséről, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók adataival; b) az Eurostat adatai a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az összes harmadik országból érkező behozataláról. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) az Eurofer ellenőrzött adatai az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végzett közvetlen és közvetett értékesítéséről, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók adataival; b) az Eurostat adatai a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az összes harmadik országból érkező behozataláról.

| (173) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós felhasználás | 3 691 581 | 3 725 022 | 3 450 240 | 3 197 395 |
| Index | 100 | 101 | 93 | 87 |
| Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók és az Eurostat. |

(173)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az uniós felhasználás

3 691 581

3 725 022

3 450 240

3 197 395

Index

Index

100

100

101

101

93

93

87

87

Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók és az Eurostat.

Forrás:

| (174) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 13 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(174)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 13 %-kal csökkent.

4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (175) | A Bizottság az érintett országokból származó behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a (171) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság az érintett országokból származó behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a (171) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

| (176) | A figyelembe vett időszakban az érintett országokból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 7 543 | 7 493 | 9 816 | 12 546 |
| Index | 100 | 99 | 130 | 166 |
| Piaci részesedés | 0,2 % | 0,2 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Index | 100 | 98 | 139 | 192 |
| Tajvan | 194 430 | 213 577 | 178 758 | 159 110 |
| Index | 100 | 110 | 92 | 82 |
| Piaci részesedés | 5,3 % | 5,7 % | 5,2 % | 5,0 % |
| Index | 100 | 109 | 98 | 94 |
| Az érintett országok összesen | 201 973 | 221 070 | 188 574 | 171 656 |
| Index | 100 | 109 | 93 | 85 |
| Piaci részesedés | 5,5 % | 5,9 % | 5,5 % | 5,4 % |
| Index | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Forrás: Eurostat. |

(176)

A figyelembe vett időszakban az érintett országokból érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Kína

7 543

7 493

9 816

12 546

Index

Index

100

100

99

99

130

130

166

166

Piaci részesedés

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,4 %

Index

Index

100

100

98

98

139

139

192

192

Tajvan

194 430

213 577

178 758

159 110

Index

Index

100

100

110

110

92

92

82

82

Piaci részesedés

5,3 %

5,7 %

5,2 %

5,0 %

Index

Index

100

100

109

109

98

98

94

94

Az érintett országok összesen

201 973

221 070

188 574

171 656

Index

Index

100

100

109

109

93

93

85

85

Piaci részesedés

5,5 %

5,9 %

5,5 %

5,4 %

Index

Index

100

100

108

108

100

100

98

98

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (177) | A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal igen csekély volt, bár 66 %-kal nőtt, és megkétszerezte piaci részesedését. |
| --- | --- |

(177)

A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal igen csekély volt, bár 66 %-kal nőtt, és megkétszerezte piaci részesedését.

| (178) | A Tajvanról érkező behozatal 2017–2018 között 10 %-kal nőtt, de 2018-tól a felülvizsgálati időszakig 28 százalékponttal csökkent, így piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 5,5 % körül volt. |
| --- | --- |

(178)

A Tajvanról érkező behozatal 2017–2018 között 10 %-kal nőtt, de 2018-tól a felülvizsgálati időszakig 28 százalékponttal csökkent, így piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 5,5 % körül volt.

| (179) | A Bizottság a kárelemzés során levonta a dömpingelt behozatalból az egyik tajvani exportáló gyártótól érkező behozatalt, amelyről az eredeti vizsgálat során –a (4) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – megállapítást nyert, hogy nem dömpingelt. A bizalmas kezelés miatt e behozatal mennyisége és piaci részesedése nem hozható nyilvánosságra, azonban nagyon kis mennyiségről volt szó, amelynek piaci részesedése jelentősen elmarad az 1 %-tól, és nem befolyásolta az érintett országokból érkező behozatal volumenének és piaci részesedésének a figyelembe vett időszak alatti alakulását. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság a kárelemzés során levonta a dömpingelt behozatalból az egyik tajvani exportáló gyártótól érkező behozatalt, amelyről az eredeti vizsgálat során –a (4) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – megállapítást nyert, hogy nem dömpingelt. A bizalmas kezelés miatt e behozatal mennyisége és piaci részesedése nem hozható nyilvánosságra, azonban nagyon kis mennyiségről volt szó, amelynek piaci részesedése jelentősen elmarad az 1 %-tól, és nem befolyásolta az érintett országokból érkező behozatal volumenének és piaci részesedésének a figyelembe vett időszak alatti alakulását.

4.3.2.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (180) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg.

| (181) | Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  4. táblázat


  Az érintett országokból érkező behozatal árai (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 2 376 | 2 352 | 2 293 | 2 228 |
| Index | 100 | 99 | 96 | 94 |
| Tajvan | 1 658 | 1 749 | 1 687 | 1 657 |
| Index | 100 | 106 | 102 | 100 |
| Forrás: Eurostat. |

(181)

Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

4. táblázat

4. táblázat

Az érintett országokból érkező behozatal árai (EUR/tonna)

Az érintett országokból érkező behozatal árai (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Kína

2 376

2 352

2 293

2 228

Index

Index

100

100

99

99

96

96

94

94

Tajvan

1 658

1 749

1 687

1 657

Index

Index

100

100

106

106

102

102

100

100

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (182) | A Tajvanról érkező behozatalt illetően 2017 és 2018 között az átlagos egységár növekedése volt megfigyelhető, 2018 és a felülvizsgálati időszak között azonban a Tajvanról érkező behozatal ára visszatért a 2017. évi szintre. A Tajvanról érkező behozatal átlagára a teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagára alatt volt. |
| --- | --- |

(182)

A Tajvanról érkező behozatalt illetően 2017 és 2018 között az átlagos egységár növekedése volt megfigyelhető, 2018 és a felülvizsgálati időszak között azonban a Tajvanról érkező behozatal ára visszatért a 2017. évi szintre. A Tajvanról érkező behozatal átlagára a teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagára alatt volt.

| (183) | Jelentéktelen mennyisége miatt az eredeti vizsgálat megállapítása szerint nem dömpingelő tajvani exportáló gyártótól érkező behozatal nem volt hatással a Tajvanról érkező behozatal átlagos egységárának szintjére és alakulására. |
| --- | --- |

(183)

Jelentéktelen mennyisége miatt az eredeti vizsgálat megállapítása szerint nem dömpingelő tajvani exportáló gyártótól érkező behozatal nem volt hatással a Tajvanról érkező behozatal átlagos egységárának szintjére és alakulására.

| (184) | A kínai importár csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, ami 6 %-kal alacsonyabb árat eredményezett a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. A kínai behozatal átlagos egységára magasabb volt, mint az uniós gazdasági ágazaté, azonban a Kínából érkező behozatal volumene nagyon alacsony volt (0,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg). |
| --- | --- |

(184)

A kínai importár csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, ami 6 %-kal alacsonyabb árat eredményezett a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. A kínai behozatal átlagos egységára magasabb volt, mint az uniós gazdasági ágazaté, azonban a Kínából érkező behozatal volumene nagyon alacsony volt (0,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg).

| (185) | Mivel a kínai és tajvani exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálást a következők összehasonlításával határozta meg:






  a) | a mintában szereplő három uniós gyártó által az Unió piacán független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(185)

Mivel a kínai és tajvani exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálást a következők összehasonlításával határozta meg:

a)

a mintában szereplő három uniós gyártó által az Unió piacán független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlaga; valamint

| b) | az érintett országokból az uniós piacra érkező behozatal megfelelő súlyozott átlagárai, amelyeket az Eurostat adatai szerint CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) állapított meg, beleértve a dömpingellenes vámot, a behozatal utáni költségeknek megfelelő kiigazítással. |
| --- | --- |

b)

az érintett országokból az uniós piacra érkező behozatal megfelelő súlyozott átlagárai, amelyeket az Eurostat adatai szerint CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) állapított meg, beleértve a dömpingellenes vámot, a behozatal utáni költségeknek megfelelő kiigazítással.

| (186) | A Bizottság az áralákínálási számítás során nem vette figyelembe az attól a tajvani exportáló gyártótól érkező behozatalt, amelyről az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy nem dömpingelt. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság az áralákínálási számítás során nem vette figyelembe az attól a tajvani exportáló gyártótól érkező behozatalt, amelyről az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy nem dömpingelt.

| (187) | A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki.

| (188) | Az összehasonlítás a Tajvanról érkező behozatal esetében az alkalmazott dömpingellenes vámok ellenére a felülvizsgálati időszakban 16,9 %-os átlagos alákínálást mutatott az uniós piacon. |
| --- | --- |

(188)

Az összehasonlítás a Tajvanról érkező behozatal esetében az alkalmazott dömpingellenes vámok ellenére a felülvizsgálati időszakban 16,9 %-os átlagos alákínálást mutatott az uniós piacon.

| (189) | A Kínából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban nem kínált alá az uniós piaci áraknak, mivel a dömpingellenes vámmal terhelt árak magasabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai (63) azonban 29,3 %-kal alákínáltak az uniós piacnak. Továbbá a (249) preambulumbekezdésben kifejtett módon a jelenlegi, dömpingellenes vámok nélküli importárak 6,7 %-os alulértékesítési különbözethez vezetnek annak ellenére, hogy még mindig valamivel magasabbak az uniós gazdasági ágazat árainál (64). |
| --- | --- |

(189)

A Kínából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban nem kínált alá az uniós piaci áraknak, mivel a dömpingellenes vámmal terhelt árak magasabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai (63) azonban 29,3 %-kal alákínáltak az uniós piacnak. Továbbá a (249) preambulumbekezdésben kifejtett módon a jelenlegi, dömpingellenes vámok nélküli importárak 6,7 %-os alulértékesítési különbözethez vezetnek annak ellenére, hogy még mindig valamivel magasabbak az uniós gazdasági ágazat árainál (64).

63

64

4.4.   A Kínától és Tajvantól eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától és Tajvantól eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (190) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a Kínán és Tajvanon kívüli harmadik országokból érkező behozatala főként Koreából, Indiából és Indonéziából származott. |
| --- | --- |

(190)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a Kínán és Tajvanon kívüli harmadik országokból érkező behozatala főként Koreából, Indiából és Indonéziából származott.

| (191) | A behozatal volumene, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyéb harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | Volumen (tonna) | 147 695 | 165 812 | 160 947 | 164 429 |
| | Index | 100 | 112 | 109 | 111 |
| | Piaci részesedés | 4,0 % | 4,5 % | 4,7 % | 5,1 % |
| | Index | 100 | 111 | 117 | 129 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 858 | 1 944 | 1 860 | 1 855 |
| | Index | 100 | 105 | 100 | 100 |
| India | Volumen (tonna) | 114 508 | 120 631 | 105 251 | 108 777 |
| | Index | 100 | 105 | 92 | 95 |
| | Piaci részesedés | 3,1 % | 3,2 % | 3,1 % | 3,4 % |
| | Index | 100 | 104 | 98 | 110 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 079 | 2 173 | 2 075 | 2 073 |
| | Index | 100 | 104 | 100 | 100 |
| Indonézia | Volumen (tonna) | 13 830 | 34 648 | 72 739 | 89 131 |
| | Index | 100 | 251 | 526 | 644 |
| | Piaci részesedés | 0,4 % | 0,9 % | 2,1 % | 2,8 % |
| | Index | 100 | 248 | 563 | 744 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 818 | 1 923 | 1 917 | 1 962 |
| | Index | 100 | 106 | 105 | 108 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 478 128 | 471 816 | 392 470 | 332 866 |
| | Index | 100 | 99 | 82 | 70 |
| | Piaci részesedés | 13 % | 13 % | 11 % | 10 % |
| | Index | 100 | 98 | 88 | 80 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 267 | 2 865 | 2 940 | 2 978 |
| | Index | 100 | 126 | 130 | 131 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat | Volumen (tonna) | 754 161 | 792 907 | 731 407 | 695 203 |
| | Index | 100 | 105 | 97 | 92 |
| | Piaci részesedés | 20 % | 21 % | 21 % | 22 % |
| | Index | 100 | 104 | 104 | 106 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 150 | 2 205 | 2 096 | 2 091 |
| | Index | 100 | 103 | 97 | 97 |
| Forrás: Eurostat. |

(191)

A behozatal volumene, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyéb harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Koreai Köztársaság

Volumen (tonna)

147 695

165 812

160 947

164 429

Index

Index

100

100

112

112

109

109

111

111

Piaci részesedés

4,0 %

4,5 %

4,7 %

5,1 %

Index

Index

100

100

111

111

117

117

129

129

Átlagár (EUR/tonna)

1 858

1 944

1 860

1 855

Index

Index

100

100

105

105

100

100

100

100

India

Volumen (tonna)

114 508

120 631

105 251

108 777

Index

Index

100

100

105

105

92

92

95

95

Piaci részesedés

3,1 %

3,2 %

3,1 %

3,4 %

Index

Index

100

100

104

98

110

Átlagár (EUR/tonna)

2 079

2 173

2 075

2 073

Index

Index

100

100

104

104

100

100

100

100

Indonézia

Volumen (tonna)

13 830

34 648

72 739

89 131

Index

Index

100

100

251

251

526

526

644

644

Piaci részesedés

0,4 %

0,9 %

2,1 %

2,8 %

Index

Index

100

100

248

248

563

563

744

744

Átlagár (EUR/tonna)

1 818

1 923

1 917

1 962

Index

Index

100

100

106

106

105

105

108

108

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

478 128

471 816

392 470

332 866

Index

Index

100

100

99

99

82

82

70

70

Piaci részesedés

13 %

13 %

11 %

10 %

Index

Index

100

100

98

98

88

88

80

80

Átlagár (EUR/tonna)

2 267

2 865

2 940

2 978

Index

Index

100

100

126

126

130

130

131

131

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat

Volumen (tonna)

754 161

792 907

731 407

695 203

Index

Index

100

100

105

105

97

97

92

92

Piaci részesedés

20 %

21 %

21 %

22 %

Index

Index

100

100

104

104

104

104

106

106

Átlagár (EUR/tonna)

2 150

2 205

2 096

2 091

Index

Index

100

100

103

103

97

97

97

97

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (192) | A Koreából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban nőtt, piaci részesedése a 2017. évi 4,0 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5,1 %-ra bővült. A koreai behozatal árai azonban a teljes figyelembe vett időszakban mintegy 9 %-kal meghaladták az érintett országokból származó behozatal árait (65). |
| --- | --- |

(192)

A Koreából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban nőtt, piaci részesedése a 2017. évi 4,0 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5,1 %-ra bővült. A koreai behozatal árai azonban a teljes figyelembe vett időszakban mintegy 9 %-kal meghaladták az érintett országokból származó behozatal árait (65).

65

| (193) | Az Indiából érkező behozatal 2017 és 2018 között nőtt, de ezt követően visszaesett. Ez összességében abszolút értékben visszaesést eredményezett a figyelembe vett időszakban. Az indiai behozatal visszaesése azonban kevésbé volt súlyos, mint összességében az uniós felhasználás visszaesése, így India piaci részesedése a 2017. évi 3,1 %-ról a felülvizsgálati időszakban 3,4 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(193)

Az Indiából érkező behozatal 2017 és 2018 között nőtt, de ezt követően visszaesett. Ez összességében abszolút értékben visszaesést eredményezett a figyelembe vett időszakban. Az indiai behozatal visszaesése azonban kevésbé volt súlyos, mint összességében az uniós felhasználás visszaesése, így India piaci részesedése a 2017. évi 3,1 %-ról a felülvizsgálati időszakban 3,4 %-ra emelkedett.

| (194) | Az Indonéziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban közel hat és félszeresére nőtt, piaci részesedése 0,4 %-ról 2,8 %-ra bővült. |
| --- | --- |

(194)

Az Indonéziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban közel hat és félszeresére nőtt, piaci részesedése 0,4 %-ról 2,8 %-ra bővült.

| (195) | A (8) preambulumbekezdésben kifejtett módon az Indiából és Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatala párhuzamos dömpingellenes vizsgálat tárgyát képezi (66), és ideiglenesen megállapítást nyert (67), hogy a behozatal dömpingelt és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínál. |
| --- | --- |

(195)

A (8) preambulumbekezdésben kifejtett módon az Indiából és Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatala párhuzamos dömpingellenes vizsgálat tárgyát képezi (66), és ideiglenesen megállapítást nyert (67), hogy a behozatal dömpingelt és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínál.

66

67

| (196) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban mind abszolút mennyiség, mind piaci részesedés tekintetében csökkent. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai a teljes figyelembe vett időszakban magasabbak voltak, mint az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagárai és az uniós gyártók értékesítési árai. |
| --- | --- |

(196)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban mind abszolút mennyiség, mind piaci részesedés tekintetében csökkent. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai a teljes figyelembe vett időszakban magasabbak voltak, mint az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagárai és az uniós gyártók értékesítési árai.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (197) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(197)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (198) | A Bizottság a (13) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár megállapítására mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság a (13) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár megállapítására mintavételt alkalmazott.

| (199) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az Eurofer által az összes uniós gyártóra vonatkozóan kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte, amelyeket szükség esetén összevetett a mintában szereplő három uniós gyártó kitöltött kérdőíveiben feltüntetett adatokkal. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportot távolról ellenőrizte egybevetéssel, amelynek alapján megállapította, hogy az adatok az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából reprezentatívak. |
| --- | --- |

(199)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az Eurofer által az összes uniós gyártóra vonatkozóan kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte, amelyeket szükség esetén összevetett a mintában szereplő három uniós gyártó kitöltött kérdőíveiben feltüntetett adatokkal. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportot távolról ellenőrizte egybevetéssel, amelynek alapján megállapította, hogy az adatok az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából reprezentatívak.

| (200) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(200)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (201) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése. |
| --- | --- |

(201)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése.

4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (202) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós termelés (tonna) | 3 708 262 | 3 640 429 | 3 379 817 | 3 111 804 |
| Index | 100 | 98 | 91 | 84 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 4 405 623 | 4 517 379 | 4 530 146 | 4 572 365 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Kapacitáskihasználás | 84 % | 81 % | 75 % | 68 % |
| Index | 100 | 96 | 89 | 81 |
| Forrás: Eurofer. |

(202)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós termelés (tonna)

3 708 262

3 640 429

3 379 817

3 111 804

Index

Index

100

100

98

98

91

91

84

84

Termelési kapacitás (tonna)

4 405 623

4 517 379

4 530 146

4 572 365

Index

Index

100

100

103

103

103

103

104

104

Kapacitáskihasználás

84 %

81 %

75 %

68 %

Index

Index

100

100

96

96

89

89

81

81

Forrás: Eurofer.

Forrás:

| (203) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene jelentős mértékben, 16 %-kal csökkent. A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a tényleges kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. Az eredeti intézkedések bevezetését követően egyes uniós gyártók kezdeményezték termelési kapacitásuk korszerűsítését. Ez a korszerűsítés a termelési kapacitás enyhe, 4 %-os növekedését eredményezte a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(203)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene jelentős mértékben, 16 %-kal csökkent. A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a tényleges kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. Az eredeti intézkedések bevezetését követően egyes uniós gyártók kezdeményezték termelési kapacitásuk korszerűsítését. Ez a korszerűsítés a termelési kapacitás enyhe, 4 %-os növekedését eredményezte a figyelembe vett időszakban.

| (204) | A termelés visszaesése és a kapacitás kismértékű növekedése miatt a felülvizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás 19 %-kal csökkent, és 70 % alá esett. |
| --- | --- |

(204)

A termelés visszaesése és a kapacitás kismértékű növekedése miatt a felülvizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás 19 %-kal csökkent, és 70 % alá esett.

4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (205) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene (tonna) | 2 735 448 | 2 711 044 | 2 530 259 | 2 330 537 |
| Index | 100 | 99 | 92 | 85 |
| Piaci részesedés | 74,1 % | 72,8 % | 73,3 % | 72,9 % |
| Index | 100 | 98 | 99 | 98 |
| Forrás: Eurofer és Eurostat. |

(205)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene (tonna)

2 735 448

2 711 044

2 530 259

2 330 537

Index

Index

100

100

99

99

92

92

85

85

Piaci részesedés

74,1 %

72,8 %

73,3 %

72,9 %

Index

Index

100

100

98

98

99

99

98

98

Forrás: Eurofer és Eurostat.

Forrás:

| (206) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 15 %-kal csökkent. Ez a piaci részesedés 1,2 százalékpontos csökkenését is eredményezte a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(206)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 15 %-kal csökkent. Ez a piaci részesedés 1,2 százalékpontos csökkenését is eredményezte a figyelembe vett időszakban.

4.5.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (207) | A termelési és értékesítési volumenre vonatkozó fenti – a figyelembe vett időszakban egyértelműen csökkenő tendenciát követő – abszolút számadatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat az abszolút számadatokat tekintve nem volt képes növekedni. A felhasználáshoz képest kismértékű növekedés csak azért volt lehetséges, mert az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy értékesítési árainak csökkentésével reagál a dömpingelt behozatal által okozott árnyomásra. |
| --- | --- |

(207)

A termelési és értékesítési volumenre vonatkozó fenti – a figyelembe vett időszakban egyértelműen csökkenő tendenciát követő – abszolút számadatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat az abszolút számadatokat tekintve nem volt képes növekedni. A felhasználáshoz képest kismértékű növekedés csak azért volt lehetséges, mert az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy értékesítési árainak csökkentésével reagál a dömpingelt behozatal által okozott árnyomásra.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (208) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 13 411 | 13 495 | 13 968 | 13 660 |
| Index | 100 | 101 | 104 | 102 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 277 | 270 | 242 | 228 |
| Index | 100 | 98 | 88 | 82 |
| Forrás: Eurofer. |

(208)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

13 411

13 495

13 968

13 660

Index

Index

100

100

101

101

104

104

102

102

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

277

270

242

228

Index

Index

100

100

98

98

88

88

82

82

Forrás: Eurofer.

Forrás:

| (209) | Az uniós gazdasági ágazatban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek előállításával kapcsolatos foglalkoztatás szintje 2017 és 2019 között 4 %-kal nőtt, 2019 és a felülvizsgálati időszak között pedig 2 százalékpontos csökkenést mutatott, ami 2 %-os növekedést eredményezett a figyelembe vett időszakban. A termelés erőteljes csökkenésére tekintettel az uniós gazdasági ágazat termelékenysége az egy munkavállaló által évente (teljes munkaidős egyenértékben) előállított termék tonnában kifejezett mennyisége alapján jelentős mértékben, 18 %-kal romlott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(209)

Az uniós gazdasági ágazatban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek előállításával kapcsolatos foglalkoztatás szintje 2017 és 2019 között 4 %-kal nőtt, 2019 és a felülvizsgálati időszak között pedig 2 százalékpontos csökkenést mutatott, ami 2 %-os növekedést eredményezett a figyelembe vett időszakban. A termelés erőteljes csökkenésére tekintettel az uniós gazdasági ágazat termelékenysége az egy munkavállaló által évente (teljes munkaidős egyenértékben) előállított termék tonnában kifejezett mennyisége alapján jelentős mértékben, 18 %-kal romlott a figyelembe vett időszakban.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (210) | A Bizottság a (123) és a (152) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. A Bizottság azt is megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a Kínából és Tajvanról érkező dömping megismétlődése valószínű. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság a (123) és a (152) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. A Bizottság azt is megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a Kínából és Tajvanról érkező dömping megismétlődése valószínű.

| (211) | Ezenkívül a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Indiából és Indonéziából érkező behozatalára vonatkozó párhuzamos dömpingellenes eljárásban a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetét az ezen országokból érkező dömpingelt behozatal is jelentős mértékben befolyásolja. |
| --- | --- |

(211)

Ezenkívül a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Indiából és Indonéziából érkező behozatalára vonatkozó párhuzamos dömpingellenes eljárásban a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetét az ezen országokból érkező dömpingelt behozatal is jelentős mértékben befolyásolja.

| (212) | A fentiekben vizsgált makrogazdasági mutatók azt jelzik, hogy a 2015 óta hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete veszélyeztetett maradt. Így az előző dömping után nem volt megállapítható helyreállás, az uniós gazdasági ágazat pedig továbbra is rendkívül érzékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. |
| --- | --- |

(212)

A fentiekben vizsgált makrogazdasági mutatók azt jelzik, hogy a 2015 óta hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete veszélyeztetett maradt. Így az előző dömping után nem volt megállapítható helyreállás, az uniós gazdasági ágazat pedig továbbra is rendkívül érzékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.

4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (213) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár (EUR/tonna) | 2 252 | 2 312 | 2 206 | 2 175 |
| Index | 100 | 103 | 98 | 97 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 1 958 | 2 064 | 2 019 | 2 013 |
| Index | 100 | 105 | 103 | 103 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(213)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár (EUR/tonna)

2 252

2 312

2 206

2 175

Index

Index

100

100

103

103

98

98

97

97

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

1 958

2 064

2 019

2 013

Index

Index

100

100

105

105

103

103

103

103

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás

| (214) | Miután az átlagos értékesítési egységárak 2017 és 2018 között enyhe, 3 %-os növekedést mutattak, 2018 és a felülvizsgálati időszak között 6 százalékponttal csökkentek, ami 3 %-os csökkenést eredményezett a figyelembe vett időszakban. Ugyanebben az időszakban a termelési költségek 5 %-os egyidejű növekedést mutattak, majd ezt követően 3 %-kal magasabb költségszinten stabilizálódtak, mint a figyelembe vett időszak elején. A költségek alakulását nagyrészt a fontos nyersanyagok – többek között a nikkel és a ferrokróm – árának emelkedése idézte elő. A Tajvanról érkező dömpingelt behozatal miatti árlenyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta áthárítani ezt a költségnövekedést értékesítési áraira, sőt arra kényszerült, hogy csökkentse azokat. |
| --- | --- |

(214)

Miután az átlagos értékesítési egységárak 2017 és 2018 között enyhe, 3 %-os növekedést mutattak, 2018 és a felülvizsgálati időszak között 6 százalékponttal csökkentek, ami 3 %-os csökkenést eredményezett a figyelembe vett időszakban. Ugyanebben az időszakban a termelési költségek 5 %-os egyidejű növekedést mutattak, majd ezt követően 3 %-kal magasabb költségszinten stabilizálódtak, mint a figyelembe vett időszak elején. A költségek alakulását nagyrészt a fontos nyersanyagok – többek között a nikkel és a ferrokróm – árának emelkedése idézte elő. A Tajvanról érkező dömpingelt behozatal miatti árlenyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta áthárítani ezt a költségnövekedést értékesítési áraira, sőt arra kényszerült, hogy csökkentse azokat.

4.5.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (215) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (EUR) | 72 366 | 70 663 | 71 659 | 70 324 |
| Index | 100 | 98 | 99 | 97 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(215)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (EUR)

72 366

70 663

71 659

70 324

Index

Index

100

100

98

98

99

99

97

97

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (216) | A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez azt mutatja, hogy a romló piaci körülményekre adott válaszként az uniós gyártók a kár korlátozására törekedve csökkenteni tudták a munkaerőköltségeket. |
| --- | --- |

(216)

A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez azt mutatja, hogy a romló piaci körülményekre adott válaszként az uniós gyártók a kár korlátozására törekedve csökkenteni tudták a munkaerőköltségeket.

4.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (217) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 125 626 | 148 777 | 125 480 | 98 835 |
| Index | 100 | 118 | 100 | 79 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 5,54 % | 6,53 % | 6,09 % | 5,13 % |
| Index | 100 | 118 | 110 | 93 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(217)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

125 626

148 777

125 480

98 835

Index

Index

100

100

118

118

100

100

79

79

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

5,54 %

6,53 %

6,09 %

5,13 %

Index

Index

100

100

118

118

110

110

93

93

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (218) | A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 21 %-kal csökkent. Ez a tendencia követte a termelési volumen csökkenését. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámasztja. Amint az fentebb látható, ez a mutató a mintába felvett uniós gyártók termelési volumenének 5–7 %-a között ingadozott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(218)

A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 21 %-kal csökkent. Ez a tendencia követte a termelési volumen csökkenését. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámasztja. Amint az fentebb látható, ez a mutató a mintába felvett uniós gyártók termelési volumenének 5–7 %-a között ingadozott a figyelembe vett időszakban.

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (219) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 7,6 % | 6,0 % | 1,5 % | 0,4 % |
| Index | 100 | 79 | 19 | 6 |
| Pénzforgalom (EUR) | 387 200 359 | 273 674 277 | 237 840 311 | 184 024 688 |
| Index | 100 | 71 | 61 | 48 |
| Beruházások (EUR) | 111 578 442 | 111 637 871 | 96 541 925 | 96 585 152 |
| Index | 100 | 100 | 87 | 87 |
| A beruházások megtérülése | 20 % | 15 % | 6 % | 4 % |
| Index | 100 | 75 | 31 | 20 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(219)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

7,6 %

6,0 %

1,5 %

0,4 %

Index

Index

100

100

79

79

19

19

6

6

Pénzforgalom (EUR)

387 200 359

273 674 277

237 840 311

184 024 688

Index

Index

100

100

71

71

61

61

48

48

Beruházások (EUR)

111 578 442

111 637 871

96 541 925

96 585 152

Index

Index

100

100

100

100

87

87

87

87

A beruházások megtérülése

20 %

15 %

6 %

4 %

Index

Index

100

100

75

31

20

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (220) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (221) | A teljes jövedelmezőség a 2017. évi 7,6 %-ról 0,4 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban. Minden más pénzügyi mutató, azaz a pénzforgalom, a beruházások és az eszközök megtérülése egyértelműen ugyanazt a csökkenő tendenciát követte. |
| --- | --- |

(221)

A teljes jövedelmezőség a 2017. évi 7,6 %-ról 0,4 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban. Minden más pénzügyi mutató, azaz a pénzforgalom, a beruházások és az eszközök megtérülése egyértelműen ugyanazt a csökkenő tendenciát követte.

| (222) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom folyamatos csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban, aminek eredményeként a felülvizsgálati időszakban 52 %-kal alacsonyabb volt, mint a vizsgálati időszak kezdetén. |
| --- | --- |

(222)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom folyamatos csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban, aminek eredményeként a felülvizsgálati időszakban 52 %-kal alacsonyabb volt, mint a vizsgálati időszak kezdetén.

| (223) | A beruházások az eszközök könyv szerinti nettó értékének felelnek meg. Miután ez az érték 2017 és 2018 között stabil maradt, 2018 és 2019 között jelentős, 13 százalékpontos, számottevő mértékű visszaesés figyelhető meg. A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség, amely tükrözi az eszközök értékcsökkenését. A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban folyamatosan és számottevő mértékben, 80 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(223)

A beruházások az eszközök könyv szerinti nettó értékének felelnek meg. Miután ez az érték 2017 és 2018 között stabil maradt, 2018 és 2019 között jelentős, 13 százalékpontos, számottevő mértékű visszaesés figyelhető meg. A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség, amely tükrözi az eszközök értékcsökkenését. A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban folyamatosan és számottevő mértékben, 80 %-kal csökkent.

| (224) | Az uniós gazdasági ágazat 2017 és a felülvizsgálati időszak közötti gyenge pénzügyi teljesítménye korlátok közé szorította annak tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes, és azt jelentős beruházások jellemzik. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások megtérülése nem elégséges az ilyen jelentős beruházások fedezésére. |
| --- | --- |

(224)

Az uniós gazdasági ágazat 2017 és a felülvizsgálati időszak közötti gyenge pénzügyi teljesítménye korlátok közé szorította annak tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes, és azt jelentős beruházások jellemzik. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások megtérülése nem elégséges az ilyen jelentős beruházások fedezésére.

4.6.   A károkozás folytatódására vonatkozó következtetés

A károkozás folytatódására vonatkozó következtetés

| (225) | A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. |
| --- | --- |

(225)

A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult.

| (226) | A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat csak úgy tudott reagálni a Tajvanról érkező dömpingelt behozatal által okozott árnyomásra, hogy a figyelembe vett időszakban csökkentette értékesítési árait, hogy fenntartsa (vagy akár kismértékben növelje) piaci részesedését. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai 3 %-kal csökkentek, tisztességes verseny mellett azonban az áraknak a termelési költség növekedéséhez hasonló mértékben, azaz 3 % körül kellett volna növekedniük. Ez a helyzet súlyosan rontotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amely a figyelembe vett időszakban 94 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakra már nagyon alacsony és fenntarthatatlan szintre jutott. |
| --- | --- |

(226)

A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat csak úgy tudott reagálni a Tajvanról érkező dömpingelt behozatal által okozott árnyomásra, hogy a figyelembe vett időszakban csökkentette értékesítési árait, hogy fenntartsa (vagy akár kismértékben növelje) piaci részesedését. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai 3 %-kal csökkentek, tisztességes verseny mellett azonban az áraknak a termelési költség növekedéséhez hasonló mértékben, azaz 3 % körül kellett volna növekedniük. Ez a helyzet súlyosan rontotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amely a figyelembe vett időszakban 94 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakra már nagyon alacsony és fenntarthatatlan szintre jutott.

| (227) | Az uniós felhasználás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és termelési volumene egyaránt követte ezt a tendenciát. A termelési kapacitás kismértékben nőtt, amit az uniós gazdasági ágazatnak az eredeti intézkedések bevezetését követő kedvező kilátásai okoztak. |
| --- | --- |

(227)

Az uniós felhasználás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és termelési volumene egyaránt követte ezt a tendenciát. A termelési kapacitás kismértékben nőtt, amit az uniós gazdasági ágazatnak az eredeti intézkedések bevezetését követő kedvező kilátásai okoztak.

| (228) | Az uniós gyártók termelékenysége és kapacitáskihasználása azonban a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent. E romló számadatok csak kismértékben magyarázhatók a foglalkoztatás és a kapacitás csekély mértékű növekedésével – a visszaesést főként az uniós felhasználás csökkenése és a dömpingelt behozatal egyidejű növekedése okozta. |
| --- | --- |

(228)

Az uniós gyártók termelékenysége és kapacitáskihasználása azonban a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent. E romló számadatok csak kismértékben magyarázhatók a foglalkoztatás és a kapacitás csekély mértékű növekedésével – a visszaesést főként az uniós felhasználás csökkenése és a dömpingelt behozatal egyidejű növekedése okozta.

| (229) | Az uniós gyártók pénzügyi mutatói azonban teljes mértékben tükrözik az elszenvedett kárt. Az uniós gazdasági ágazat termelési költségei a figyelembe vett időszakban emelkedtek, amelynek eredményeként – az értékesítési árak csökkenésével együtt – a jövedelmezőség a 2017. évi 7,6 %-ról a felülvizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Hasonló negatív fejlemények figyelhetők meg a többi pénzügyi mutatóval: a beruházásokkal (–13 %), a beruházások megtérülésével (–80 %) és pénzforgalommal (–52 %) kapcsolatban is. |
| --- | --- |

(229)

Az uniós gyártók pénzügyi mutatói azonban teljes mértékben tükrözik az elszenvedett kárt. Az uniós gazdasági ágazat termelési költségei a figyelembe vett időszakban emelkedtek, amelynek eredményeként – az értékesítési árak csökkenésével együtt – a jövedelmezőség a 2017. évi 7,6 %-ról a felülvizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Hasonló negatív fejlemények figyelhetők meg a többi pénzügyi mutatóval: a beruházásokkal (–13 %), a beruházások megtérülésével (–80 %) és pénzforgalommal (–52 %) kapcsolatban is.

| (230) | Ennek megfelelően a kármutatók alapján az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszakban, mivel az a növekvő termelési költségek ellenére csökkentette értékesítési árait, ami jövedelmezőségének összeomlásához vezetett, negatívan befolyásolva ezzel a beruházásokat, a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

(230)

Ennek megfelelően a kármutatók alapján az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszakban, mivel az a növekvő termelési költségek ellenére csökkentette értékesítési árait, ami jövedelmezőségének összeomlásához vezetett, negatívan befolyásolva ezzel a beruházásokat, a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat.

| (231) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(231)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (232) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(232)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

5.1.   Kína

Kína

| (233) | Kína tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy a behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt a csekély mértékű (de minimis) szint alatt maradt. Továbbá a kínai behozatal árai a figyelembe vett időszak egészében meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait, és nem kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(233)

Kína tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy a behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt a csekély mértékű (de minimis) szint alatt maradt. Továbbá a kínai behozatal árai a figyelembe vett időszak egészében meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait, és nem kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak.

de minimis

| (234) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem okozhatta a Kínából érkező behozatal. |
| --- | --- |

(234)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem okozhatta a Kínából érkező behozatal.

5.2.   Tajvan

Tajvan

| (235) | Tajvant illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal miatti folyamatos árlenyomás kulcsfontosságú tényező, amely hátrányosan befolyásolja az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(235)

Tajvant illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal miatti folyamatos árlenyomás kulcsfontosságú tényező, amely hátrányosan befolyásolja az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét.

| (236) | Az Indiából és Indonéziából érkező dömpingelt behozatalon kívül a Tajvanról érkező dömpingelt behozatal – mennyisége, piaci részesedése és alacsony árai miatt – hatással van az európai gazdasági ágazat árképzési magatartására. |
| --- | --- |

(236)

Az Indiából és Indonéziából érkező dömpingelt behozatalon kívül a Tajvanról érkező dömpingelt behozatal – mennyisége, piaci részesedése és alacsony árai miatt – hatással van az európai gazdasági ágazat árképzési magatartására.

| (237) | A tajvani exportáló gyártók árversenyére az európai gazdasági ágazat kénytelen volt értékesítési árai csökkentésével reagálni, ami hátrányosan befolyásolta a jövedelmezőségét és más pénzügyi mutatóit. Ráadásul az uniós gyártók még az árcsökkenés révén sem tudtak versenyezni a tajvani exportőrök áraival, amelyek a hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére a teljes figyelembe vett időszakban alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. |
| --- | --- |

(237)

A tajvani exportáló gyártók árversenyére az európai gazdasági ágazat kénytelen volt értékesítési árai csökkentésével reagálni, ami hátrányosan befolyásolta a jövedelmezőségét és más pénzügyi mutatóit. Ráadásul az uniós gyártók még az árcsökkenés révén sem tudtak versenyezni a tajvani exportőrök áraival, amelyek a hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére a teljes figyelembe vett időszakban alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai.

| (238) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Tajvanról érkező behozatal okozta. |
| --- | --- |

(238)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Tajvanról érkező behozatal okozta.

| (239) | A végső tájékoztatást követően az LSI és az Euranimi azt állította, hogy a Tajvanról érkező behozatal nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mivel piaci részesedése stabil és összehasonlítható volt Korea piaci részesedésével, amelyre a jelenlegi vizsgálat nem terjedt ki. |
| --- | --- |

(239)

A végső tájékoztatást követően az LSI és az Euranimi azt állította, hogy a Tajvanról érkező behozatal nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mivel piaci részesedése stabil és összehasonlítható volt Korea piaci részesedésével, amelyre a jelenlegi vizsgálat nem terjedt ki.

| (240) | A Tajvanról érkező behozatal ára azonban a Koreából érkező behozataléhoz hasonló volumen és piaci részesedés ellenére jelentősen alacsonyabb volt, mint az utóbbié. A Tajvanról érkező behozatal továbbra is dömpingelt volt, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált, és árait még a hatályos intézkedések ellenére is kárt okozó szinten állapították meg. Az intézkedések hatályvesztése esetén az alákínálási és az alulértékesítési különbözet várhatóan tovább nő. |
| --- | --- |

(240)

A Tajvanról érkező behozatal ára azonban a Koreából érkező behozataléhoz hasonló volumen és piaci részesedés ellenére jelentősen alacsonyabb volt, mint az utóbbié. A Tajvanról érkező behozatal továbbra is dömpingelt volt, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált, és árait még a hatályos intézkedések ellenére is kárt okozó szinten állapították meg. Az intézkedések hatályvesztése esetén az alákínálási és az alulértékesítési különbözet várhatóan tovább nő.

| (241) | A Bizottság ezért elutasította a felek állítását. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság ezért elutasította a felek állítását.

6.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (242) | A Bizottságnak a (231) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A (238) preambulumbekezdésben a Bizottság azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Tajvanról érkező behozatal okozta. Ezért a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából érkező behozatal által okozott kár megismétlődése és a Tajvanról érkező behozatal által okozott kár folytatódása. |
| --- | --- |

(242)

A Bizottságnak a (231) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A (238) preambulumbekezdésben a Bizottság azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Tajvanról érkező behozatal okozta. Ezért a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából érkező behozatal által okozott kár megismétlődése és a Tajvanról érkező behozatal által okozott kár folytatódása.

| (243) | Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódása és/vagy megismétlődése, a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe: 1. szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje, valamint 2. az ezekből az országokból esetlegesen érkező behozatalnak és e behozatal árszintjének az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(243)

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódása és/vagy megismétlődése, a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe: 1. szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje, valamint 2. az ezekből az országokból esetlegesen érkező behozatalnak és e behozatal árszintjének az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása az intézkedések hatályvesztése esetén.

6.1.   Kína

Kína

6.1.1.   Szabad kapacitás

Szabad kapacitás

| (244) | A (126) preambulumbekezdésben leírtak szerint a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amely jelentősen meghaladja az ország jelenlegi termelési volumenét és belső felhasználását. Ez a szabad kapacitás, amely a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás 62,5 %-át teszi ki, az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható az Unióba irányuló exportra. |
| --- | --- |

(244)

A (126) preambulumbekezdésben leírtak szerint a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amely jelentősen meghaladja az ország jelenlegi termelési volumenét és belső felhasználását. Ez a szabad kapacitás, amely a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás 62,5 %-át teszi ki, az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható az Unióba irányuló exportra.

6.1.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (245) | A kínai exportáló gyártók az Unióba irányuló export árainál és az uniós gyártók átlagos uniós piaci értékesítési árainál mintegy 30 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a fő harmadik országbeli piacaikra. |
| --- | --- |

(245)

A kínai exportáló gyártók az Unióba irányuló export árainál és az uniós gyártók átlagos uniós piaci értékesítési árainál mintegy 30 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a fő harmadik országbeli piacaikra.

| (246) | A Kínából egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kivitel árszintjére figyelemmel tehát az Unióba történő kivitel jóval vonzóbb lehet a kínai exportőrök számára. Továbbá, ha a párhuzamos dömpingellenes vizsgálatot követően végleges intézkedések bevezetésére kerül sor az Indiából és Indonéziából érkező behozatalra, az uniós piaci árak várhatóan tisztességes szintre emelkednek, ami tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Ráadásul ebben a helyzetben a kínai exportáló gyártók az európai piacon kisebb mértékű árversennyel szembesülnének az indiai és indonéz exportőrök részéről. |
| --- | --- |

(246)

A Kínából egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kivitel árszintjére figyelemmel tehát az Unióba történő kivitel jóval vonzóbb lehet a kínai exportőrök számára. Továbbá, ha a párhuzamos dömpingellenes vizsgálatot követően végleges intézkedések bevezetésére kerül sor az Indiából és Indonéziából érkező behozatalra, az uniós piaci árak várhatóan tisztességes szintre emelkednek, ami tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Ráadásul ebben a helyzetben a kínai exportáló gyártók az európai piacon kisebb mértékű árversennyel szembesülnének az indiai és indonéz exportőrök részéről.

| (247) | Következésképpen észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók jelentősen növelnék a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának volumenét. Szintén alátámasztja ezt a feltételezést, hogy számottevő szabad kapacitás áll rendelkezésre Kínában. |
| --- | --- |

(247)

Következésképpen észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók jelentősen növelnék a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának volumenét. Szintén alátámasztja ezt a feltételezést, hogy számottevő szabad kapacitás áll rendelkezésre Kínában.

6.1.3.   A Kínából esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

A Kínából esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (248) | A Bizottság megvizsgálta a Kínából érkező behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető árszintjét a felülvizsgálati időszak alatti import árszintje és a harmadik országokba irányuló export árai, valamint azoknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása alapján. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság megvizsgálta a Kínából érkező behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető árszintjét a felülvizsgálati időszak alatti import árszintje és a harmadik országokba irányuló export árai, valamint azoknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása alapján.

| (249) | A (233) preambulumbekezdésben jelzett módon a felülvizsgálati időszakban a jelenlegi dömpingellenes vámokkal érintett kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál magasabb, kárt nem okozó szinten valósult meg (68). Mindazonáltal a dömpingellenes vámok nélküli jelenlegi importárak, bár még mindig valamivel magasabbak az uniós gazdasági ágazat árainál (69), 7,1 %-os alákínálási különbözethez vezetnének az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti előállítási költségei, valamint az Indiával és Indonéziával szembeni párhuzamos dömpingellenes vizsgálat során megállapított a 8,7 %-os nyereségcél (70) alapján megállapított célárhoz képest. |
| --- | --- |

(249)

A (233) preambulumbekezdésben jelzett módon a felülvizsgálati időszakban a jelenlegi dömpingellenes vámokkal érintett kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál magasabb, kárt nem okozó szinten valósult meg (68). Mindazonáltal a dömpingellenes vámok nélküli jelenlegi importárak, bár még mindig valamivel magasabbak az uniós gazdasági ágazat árainál (69), 7,1 %-os alákínálási különbözethez vezetnének az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti előállítási költségei, valamint az Indiával és Indonéziával szembeni párhuzamos dömpingellenes vizsgálat során megállapított a 8,7 %-os nyereségcél (70) alapján megállapított célárhoz képest.

68

69

70

| (250) | Továbbá a kínai exportőrök által az uniós piacon jelenleg alkalmazott viszonylag magas árszint nagyon korlátozott volument érint, a legnagyobb valószínűség szerint magas minőségű, specializált termékeket, amennyiben azok a körülbelül 25 %-os dömpingellenes vámok ellenére még értékesíthetők a piacon (71). Ezért a potenciálisan Kínából érkező behozatal által az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén gyakorolt hatás értékelése szempontjából reprezentatívabbnak tűnnek harmadik országokba irányuló, jelentős volumenű kivitel esetében alkalmazott kínai árak. A harmadik országokba irányuló kínai export az uniós határon alkalmazott dömpingellenes vámok nélküli átlagára az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti előállítási költségei, valamint az Indiával és Indonéziával szemben folytatott párhuzamos vizsgálat során megállapított 8,7 %-os nyereségcél alapján megállapított célárral összehasonlítva 58,4 %-os alákínálási különbözetet eredményezne. |
| --- | --- |

(250)

Továbbá a kínai exportőrök által az uniós piacon jelenleg alkalmazott viszonylag magas árszint nagyon korlátozott volument érint, a legnagyobb valószínűség szerint magas minőségű, specializált termékeket, amennyiben azok a körülbelül 25 %-os dömpingellenes vámok ellenére még értékesíthetők a piacon (71). Ezért a potenciálisan Kínából érkező behozatal által az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén gyakorolt hatás értékelése szempontjából reprezentatívabbnak tűnnek harmadik országokba irányuló, jelentős volumenű kivitel esetében alkalmazott kínai árak. A harmadik országokba irányuló kínai export az uniós határon alkalmazott dömpingellenes vámok nélküli átlagára az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti előállítási költségei, valamint az Indiával és Indonéziával szemben folytatott párhuzamos vizsgálat során megállapított 8,7 %-os nyereségcél alapján megállapított célárral összehasonlítva 58,4 %-os alákínálási különbözetet eredményezne.

71

| (251) | Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal valószínűleg kárt okozó árszinten történne, növelve az uniós gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást. Az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesését tapasztalná, vagy az árszint csökkentésére kényszerülne. |
| --- | --- |

(251)

Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal valószínűleg kárt okozó árszinten történne, növelve az uniós gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást. Az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesését tapasztalná, vagy az árszint csökkentésére kényszerülne.

6.1.4.   Következtetés

Következtetés

| (252) | Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában várhatóan kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűleg megismétlődne az eredetileg a Kínából érkező dömpingelt behozatallal okozott jelentős kár. |
| --- | --- |

(252)

Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában várhatóan kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűleg megismétlődne az eredetileg a Kínából érkező dömpingelt behozatallal okozott jelentős kár.

| (253) | A végső tájékoztatást követően az LSI és az Euranimi azt állította, hogy a Bizottság nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a Kínából érkező behozatal a jövőben újra az uniós árak alá kínáló árakon jelenne meg, és kárt okozna. |
| --- | --- |

(253)

A végső tájékoztatást követően az LSI és az Euranimi azt állította, hogy a Bizottság nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a Kínából érkező behozatal a jövőben újra az uniós árak alá kínáló árakon jelenne meg, és kárt okozna.

| (254) | A felek állításával ellentétben a Bizottság megbízható tényekre alapozta az elemzését. |
| --- | --- |

(254)

A felek állításával ellentétben a Bizottság megbízható tényekre alapozta az elemzését.

| (255) | Először is a (121) preambulumbekezdésben kifejtett módon a kínai exportőrök még a jelenlegi viszonylag magas árszintjük ellenére is folytatták dömpinggyakorlatukat a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(255)

Először is a (121) preambulumbekezdésben kifejtett módon a kínai exportőrök még a jelenlegi viszonylag magas árszintjük ellenére is folytatták dömpinggyakorlatukat a felülvizsgálati időszakban.

| (256) | Másodszor: a (249) preambulumbekezdésben kifejtett módon a kínai exportárak jelenlegi szintje már a dömpingellenes vámok hiányában is káros lenne, azaz az uniós gyártók célárához képest 7,1 %-os kárkülönbözetet eredményezne. |
| --- | --- |

(256)

Másodszor: a (249) preambulumbekezdésben kifejtett módon a kínai exportárak jelenlegi szintje már a dömpingellenes vámok hiányában is káros lenne, azaz az uniós gyártók célárához képest 7,1 %-os kárkülönbözetet eredményezne.

| (257) | Továbbá a (250) preambulumbekezdésben kifejtett módon ez a kárkülönbözet riasztó, 58,4 %-os szintre emelkedne, amennyiben az Unióba irányuló kínai export árszintje a harmadik országokba irányuló kínai export árszintjére csökkenne. Ez a harmadik országokra vonatkozó árszint sokkal reprezentatívabbnak tekinthető, mint az Unióba irányuló kínai kivitel jelenlegi árszintje, tekintettel az utóbbinak a figyelembe vett időszakban tapasztalt nagyon kis volumenére. |
| --- | --- |

(257)

Továbbá a (250) preambulumbekezdésben kifejtett módon ez a kárkülönbözet riasztó, 58,4 %-os szintre emelkedne, amennyiben az Unióba irányuló kínai export árszintje a harmadik országokba irányuló kínai export árszintjére csökkenne. Ez a harmadik országokra vonatkozó árszint sokkal reprezentatívabbnak tekinthető, mint az Unióba irányuló kínai kivitel jelenlegi árszintje, tekintettel az utóbbinak a figyelembe vett időszakban tapasztalt nagyon kis volumenére.

| (258) | Végül a fenti (244) preambulumbekezdés rámutatott a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásra, amely az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható az Unióba irányuló exportra. |
| --- | --- |

(258)

Végül a fenti (244) preambulumbekezdés rámutatott a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásra, amely az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható az Unióba irányuló exportra.

| (259) | A Bizottság ezért elutasította a felek állítását. |
| --- | --- |

(259)

A Bizottság ezért elutasította a felek állítását.

6.2.   Tajvan

Tajvan

6.2.1.   Szabad kapacitás

Szabad kapacitás

| (260) | A (154) preambulumbekezdésben leírtak szerint a tajvani exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amely jelentősen meghaladja az ország jelenlegi termelési volumenét és belső felhasználását. Ez a szabad kapacitás, amely a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás 18,5 %-át teszi ki, az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható az Unióba irányuló exportra. |
| --- | --- |

(260)

A (154) preambulumbekezdésben leírtak szerint a tajvani exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amely jelentősen meghaladja az ország jelenlegi termelési volumenét és belső felhasználását. Ez a szabad kapacitás, amely a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás 18,5 %-át teszi ki, az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható az Unióba irányuló exportra.

6.2.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (261) | A harmadik országokba irányuló tajvani export árai, bár valamivel magasabbak voltak, mint az Unióba irányuló tajvani export árai, még mindig körülbelül 17 %-kal alacsonyabbnak bizonyultak az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott áraknál. |
| --- | --- |

(261)

A harmadik országokba irányuló tajvani export árai, bár valamivel magasabbak voltak, mint az Unióba irányuló tajvani export árai, még mindig körülbelül 17 %-kal alacsonyabbnak bizonyultak az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott áraknál.

| (262) | Ezért az uniós piac árszintjét figyelembe véve az Unióba irányuló kivitel potenciálisan sokkal vonzóbb lehet a tajvani exportőrök számára, mint a más országokba irányuló export. |
| --- | --- |

(262)

Ezért az uniós piac árszintjét figyelembe véve az Unióba irányuló kivitel potenciálisan sokkal vonzóbb lehet a tajvani exportőrök számára, mint a más országokba irányuló export.

| (263) | Továbbá, ha végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére kerül sor az Indiából és Indonéziából érkező behozatalra, az uniós piaci árak várhatóan tisztességes szintre emelkednek, ami tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Ráadásul ebben a helyzetben a tajvani exportáló gyártók az európai piacon kisebb mértékű versennyel szembesülnének az indiai és indonéz exportőrök részéről. |
| --- | --- |

(263)

Továbbá, ha végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére kerül sor az Indiából és Indonéziából érkező behozatalra, az uniós piaci árak várhatóan tisztességes szintre emelkednek, ami tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Ráadásul ebben a helyzetben a tajvani exportáló gyártók az európai piacon kisebb mértékű versennyel szembesülnének az indiai és indonéz exportőrök részéről.

| (264) | Következésképpen észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a tajvani exportáló gyártók jelentősen növelnék a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának volumenét. Szintén alátámasztja ezt a feltételezést, hogy számottevő szabad kapacitás áll rendelkezésre Tajvanon. |
| --- | --- |

(264)

Következésképpen észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a tajvani exportáló gyártók jelentősen növelnék a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának volumenét. Szintén alátámasztja ezt a feltételezést, hogy számottevő szabad kapacitás áll rendelkezésre Tajvanon.

6.2.3.   A Tajvanról esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

A Tajvanról esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (265) | A Bizottság megvizsgálta a Tajvanról érkező behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető árszintjét a felülvizsgálati időszak alatti import árszintje, valamint annak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása alapján. |
| --- | --- |

(265)

A Bizottság megvizsgálta a Tajvanról érkező behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető árszintjét a felülvizsgálati időszak alatti import árszintje, valamint annak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása alapján.

| (266) | A (261) preambulumbekezdésben jelzett módon a tajvani behozatal árai a felülvizsgálati időszakban a jelenlegi dömpingellenes vámokkal együtt 16,9 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A megfelelő alulértékesítési különbözet 36,8 %-ot tett ki az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti termelési költségei, valamint az Indiával és Indonéziával szembeni párhuzamos dömpingellenes vizsgálat során megállapított 8,7 %-os nyereségcél alapján megállapított célárhoz képest. Dömpingellenes vámok nélkül a szóban forgó különbözetek 22,1 %-ra emelkednének az alákínálás és 43,6 %-ra az áron aluli értékesítés esetében. |
| --- | --- |

(266)

A (261) preambulumbekezdésben jelzett módon a tajvani behozatal árai a felülvizsgálati időszakban a jelenlegi dömpingellenes vámokkal együtt 16,9 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A megfelelő alulértékesítési különbözet 36,8 %-ot tett ki az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti termelési költségei, valamint az Indiával és Indonéziával szembeni párhuzamos dömpingellenes vizsgálat során megállapított 8,7 %-os nyereségcél alapján megállapított célárhoz képest. Dömpingellenes vámok nélkül a szóban forgó különbözetek 22,1 %-ra emelkednének az alákínálás és 43,6 %-ra az áron aluli értékesítés esetében.

| (267) | Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a tajvani behozatal kárt okozó árszinten történne, növelve az uniós gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást, így az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesését tapasztalná, vagy az árszint csökkentésére kényszerülne. |
| --- | --- |

(267)

Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a tajvani behozatal kárt okozó árszinten történne, növelve az uniós gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást, így az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesését tapasztalná, vagy az árszint csökkentésére kényszerülne.

6.2.4.   Következtetés

Következtetés

| (268) | Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen a Tajvanon rendelkezésre álló szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Tajvanról érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Tajvanról kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűleg folytatódna a jelentős kár. |
| --- | --- |

(268)

Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen a Tajvanon rendelkezésre álló szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Tajvanról érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Tajvanról kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűleg folytatódna a jelentős kár.

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (269) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a forgalmazók és a felhasználók érdekei – felmérésével történt. |
| --- | --- |

(269)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a forgalmazók és a felhasználók érdekei – felmérésével történt.

| (270) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(270)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (271) | Az uniós gazdasági ágazatot több tagállamban székhellyel rendelkező 13 gyártó teszi ki, amelyek 13 660 alkalmazottat foglalkoztatnak közvetlenül a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatban. Az uniós gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Amint az a kármutatók 4. szakaszban elvégzett elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(271)

Az uniós gazdasági ágazatot több tagállamban székhellyel rendelkező 13 gyártó teszi ki, amelyek 13 660 alkalmazottat foglalkoztatnak közvetlenül a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatban. Az uniós gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Amint az a kármutatók 4. szakaszban elvégzett elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal.

| (272) | A dömpingellenes vámok fenntartása várhatóan lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fedezze növekvő termelési költségeit, és a zsugorodó piac miatti forgalomveszteség ellenére javítsa pénzügyi helyzetét. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. A Bizottság emlékeztet arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Ez különösen az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó mutatókat érintette súlyosan. |
| --- | --- |

(272)

A dömpingellenes vámok fenntartása várhatóan lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fedezze növekvő termelési költségeit, és a zsugorodó piac miatti forgalomveszteség ellenére javítsa pénzügyi helyzetét. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. A Bizottság emlékeztet arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Ez különösen az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó mutatókat érintette súlyosan.

| (273) | Bár a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések nagymértékben akadályozták az érintett országokból az uniós piacra érkező dömpingelt behozatalt, az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt Tajvanról dömpingelt áron érkező behozatal miatt. Az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlik, ha az intézkedéseket nem hosszabbítják meg, és a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott további kár megismétlődik. |
| --- | --- |

(273)

Bár a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések nagymértékben akadályozták az érintett országokból az uniós piacra érkező dömpingelt behozatalt, az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt Tajvanról dömpingelt áron érkező behozatal miatt. Az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlik, ha az intézkedéseket nem hosszabbítják meg, és a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott további kár megismétlődik.

| (274) | A Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén továbbra is fennáll a tajvani behozatal által okozott kár folytatódása, és az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel megismétlődik az eredetileg a Kínából érkező behozatal által okozott kár. Az érintett országokból érkező nagy volumenű dömpingelt behozatal további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Ez rontaná az uniós gazdasági ágazat már amúgy is rendkívül veszélyeztetett helyzetét. |
| --- | --- |

(274)

A Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén továbbra is fennáll a tajvani behozatal által okozott kár folytatódása, és az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel megismétlődik az eredetileg a Kínából érkező behozatal által okozott kár. Az érintett országokból érkező nagy volumenű dömpingelt behozatal további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Ez rontaná az uniós gazdasági ágazat már amúgy is rendkívül veszélyeztetett helyzetét.

| (275) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokkal szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(275)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokkal szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

7.2.   A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

| (276) | A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Egyikük sem válaszolt azonban a kérdőívre, és nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat során. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Egyikük sem válaszolt azonban a kérdőívre, és nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat során.

| (277) | A végső tájékoztatást követően az LSI és az Euranimi azt állította, hogy jelenleg a globális nyersanyaghiány miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében ellátási hiánnyal szembesülnek az Unióban. A Covid19-világjárvány továbbá egyensúlyhiányt okozott a kereslet és a kínálat között, ami áremelkedést, valamint hiányt eredményezett a nyersanyagok és a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek terén. Az acélra vonatkozó védintézkedések tovább súlyosbították a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek hiányát. |
| --- | --- |

(277)

A végső tájékoztatást követően az LSI és az Euranimi azt állította, hogy jelenleg a globális nyersanyaghiány miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében ellátási hiánnyal szembesülnek az Unióban. A Covid19-világjárvány továbbá egyensúlyhiányt okozott a kereslet és a kínálat között, ami áremelkedést, valamint hiányt eredményezett a nyersanyagok és a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek terén. Az acélra vonatkozó védintézkedések tovább súlyosbították a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek hiányát.

| (278) | Az ellátási láncban a Covid19-világjárvány által okozott zavarok kivételes jellegűek, ugyanakkor nem csak a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ellátási láncára jellemzőek. A fenti 5. táblázat azt mutatja, hogy különböző beszerzési források álltak rendelkezésre, és az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban még nőtt is, miközben a védintézkedések már hatályban voltak. A figyelembe vett időszakban Korea mind abszolút, mind relatív értelemben növelte az Unióba irányuló exportját, emellett Dél-Afrika is megőrizte jelenlétét az uniós piacon. Ezenkívül a dömpingellenes intézkedések ellenére a Tajvanról érkező behozatal változatlanul versenyképesnek tűnik, mivel a figyelembe vett időszak alatt is folyamatosan érkezett az Unióba. |
| --- | --- |

(278)

Az ellátási láncban a Covid19-világjárvány által okozott zavarok kivételes jellegűek, ugyanakkor nem csak a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek ellátási láncára jellemzőek. A fenti 5. táblázat azt mutatja, hogy különböző beszerzési források álltak rendelkezésre, és az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban még nőtt is, miközben a védintézkedések már hatályban voltak. A figyelembe vett időszakban Korea mind abszolút, mind relatív értelemben növelte az Unióba irányuló exportját, emellett Dél-Afrika is megőrizte jelenlétét az uniós piacon. Ezenkívül a dömpingellenes intézkedések ellenére a Tajvanról érkező behozatal változatlanul versenyképesnek tűnik, mivel a figyelembe vett időszak alatt is folyamatosan érkezett az Unióba.

| (279) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályának az importőrökre és a felhasználókra gyakorolt hatása nem haladja meg az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. |
| --- | --- |

(279)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályának az importőrökre és a felhasználókra gyakorolt hatása nem haladja meg az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (280) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(280)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (281) | Az érintett országokból érkező dömping folytatódásával, az eredetileg az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódásával és megismétlődésével, valamint az uniós érdekkel kapcsolatban a Bizottság által levont következtetések alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(281)

Az érintett országokból érkező dömping folytatódásával, az eredetileg az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódásával és megismétlődésével, valamint az uniós érdekkel kapcsolatban a Bizottság által levont következtetések alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (282) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából és Tajvanról származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(282)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából és Tajvanról származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (283) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (72). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(283)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (72). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

72

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (284) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából és Tajvanról érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartására. Határidőt is kijelöltek számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket. A Bizottság a hozzá érkezett összes észrevételt mérlegelte. |
| --- | --- |

(284)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából és Tajvanról érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartására. Határidőt is kijelöltek számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket. A Bizottság a hozzá érkezett összes észrevételt mérlegelte.

| (285) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (73) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(285)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (73) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

73

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (286) | Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (74) a Bizottság bizonyos acéltermékek tekintetében hároméves időtartamra védintézkedést vezetett be. Az (EU) 2021/1029 bizottsági végrehajtási rendelet (75)2024. június 30-ig meghosszabbította a védintézkedés hatályát. A felülvizsgálat tárgyát képező termék a védintézkedés hatálya alá tartozó termékkategóriák egyike. Következésképpen a védintézkedés keretében megállapított vámkontingensek túllépése esetén ugyanazon behozatalokra mind a kontingensen felüli vámot, mind a dömpingellenes vámot meg kell fizetni. Mivel a dömpingellenes intézkedések és a védintézkedések halmozódása a kívánatosnál nagyobb hatást gyakorolhat a kereskedelemre, a Bizottság úgy határozott, hogy a védővám kivetésének időtartamára megakadályozza a dömpingellenes vámnak a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó, kontingensen felüli vámmal való egyidejű alkalmazását. |
| --- | --- |

(286)

Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (74) a Bizottság bizonyos acéltermékek tekintetében hároméves időtartamra védintézkedést vezetett be. Az (EU) 2021/1029 bizottsági végrehajtási rendelet (75)2024. június 30-ig meghosszabbította a védintézkedés hatályát. A felülvizsgálat tárgyát képező termék a védintézkedés hatálya alá tartozó termékkategóriák egyike. Következésképpen a védintézkedés keretében megállapított vámkontingensek túllépése esetén ugyanazon behozatalokra mind a kontingensen felüli vámot, mind a dömpingellenes vámot meg kell fizetni. Mivel a dömpingellenes intézkedések és a védintézkedések halmozódása a kívánatosnál nagyobb hatást gyakorolhat a kereskedelemre, a Bizottság úgy határozott, hogy a védővám kivetésének időtartamára megakadályozza a dömpingellenes vámnak a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó, kontingensen felüli vámmal való egyidejű alkalmazását.

74

75

| (287) | Ez azt jelenti, hogy amennyiben az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vám alkalmazandóvá válik a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, és meghaladja az e rendelet szerinti dömpingellenes vámok szintjét, csak az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámot kell beszedni. A védintézkedések és a dömpingellenes vámok egyidejű alkalmazásának időszaka alatt az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni. Az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot, valamint az e vám és az e rendelettel kivetett dömpingellenes vámok nagyobbika közötti különbséget kell beszedni azokban az esetekben, amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele kisebb az e rendeletben megállapított dömpingellenes vámokénál. A dömpingellenes vám be nem szedett részét fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(287)

Ez azt jelenti, hogy amennyiben az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vám alkalmazandóvá válik a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, és meghaladja az e rendelet szerinti dömpingellenes vámok szintjét, csak az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámot kell beszedni. A védintézkedések és a dömpingellenes vámok egyidejű alkalmazásának időszaka alatt az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni. Az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot, valamint az e vám és az e rendelettel kivetett dömpingellenes vámok nagyobbika közötti különbséget kell beszedni azokban az esetekben, amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele kisebb az e rendeletben megállapított dömpingellenes vámokénál. A dömpingellenes vám be nem szedett részét fel kell függeszteni.

| (288) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(288)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 és 7220 90 80 KN-kódok alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból vagy Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Tajjüen | 24,4 | C024 |
| Kína | Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd, Tiencsin | 24,4 | C025 |
| Kína | A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 24,6 | |
| Kína | Minden más vállalat | 25,3 | C999 |
| Tajvan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Tajpej | 0 | C030 |
| Tajvan | Minden más vállalat | 6,8 | C999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Tajjüen

24,4

C024

Kína

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd, Tiencsin

24,4

C025

Kína

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

24,6

Kína

Minden más vállalat

25,3

C999

Tajvan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Tajpej

0

C030

Tajvan

Minden más vállalat

6,8

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó jogalany név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) rozsdamentes acélból készült, hidegen hengerelt acélterméket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Tajvanon/Kínában). Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Amennyiben az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámtétel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékekre alkalmazandóvá válik, és meghaladja az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott dömpingellenes vámnak megfelelő értékvámot, csak az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámot kell beszedni.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazási időszaka alatt az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni.

(3)   Az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot, valamint az e vám és a dömpingellenes vámokból számított, az 1. cikk (2) bekezdésében megadott egyenértékű értékvámok nagyobbika közötti különbséget kell beszedni azokban az esetekben, amikor a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek tekintetében alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele kisebb a dömping-, illetve a szubvencióellenes vámokból számított, az 1. cikk (2) bekezdésében megadott egyenértékű értékvámnál.

(4)   A dömpingellenes vámnak a (2) bekezdés alapján nem beszedett részét fel kell függeszteni.

(5)   A (2) és a (4) bekezdés szerinti felfüggesztés időbeli hatálya az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám alkalmazásának időtartamára korlátozódik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 83, 2015.3.27., 11. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 26.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 224., 2015.8.27., 10. o.).

3

(4)  
  HL C 291., 2016.8.11., 7. o.

4

(5)  
  HL L 98., 2017.4.11., 10. o.

5

(6)  
  HL C 405., 2019.12.2., 11. o.

6

(7)  
  HL C 280., 2020.8.25., 6. o.

7

(8)  
  HL C 322., 2020.9.30., 17. o.

8

(9)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

9

(10)  Nem Integrált Fémimportőrök és -forgalmazók Szövetsége.

10

(11)  LSI Lamiere Speciali Inox S.p.a.

11

(12)  European Mold & Form Tec S.L.

12

(13)  A nyilvános aktában t20.00021. iktatási számon szerepel.

13

(14)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

14

(15)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2017-12/01/content_5243734.htm

15

http://www.chinatax.gov.cn/n810341/n810755/c3377945/content.html

http://www.gov.cn:8080/gongbao/content/2019/content_5416183.htm

(16)  Amint a (66)–(76) preambulumbekezdésben megállapításra került.

16

(17)  A Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 132., 2021.4.19., 145. o.); a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete (2020. április 7.) az Indonéziából, a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezek és tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 110., 2020.4.8., 3. o.).

17

(18)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (149)–(150) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (158)–(159) preambulumbekezdés.

18

(19)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (115)–(118) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (122)–(127) preambulumbekezdés.

19

(20)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (119)–(122) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (128)–(132) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

20

(21)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (123)–(129) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (133)–(138) preambulumbekezdés.

21

(22)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (130)–(133) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (139)–(142) preambulumbekezdés.

22

(23)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (134)–(135) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (143)–(144) preambulumbekezdés.

23

(24)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (136)–(145) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (145)–(154) preambulumbekezdés.

24

(25)  A Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete (2020. április 7.) az Indonéziából, a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezek és tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről.

25

(26)  Az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel foglalkozó globális fórum miniszteri jelentése, 2018. szeptember 20.

26

(27)  TISCO, „Vállalati profil”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

27

(28)  Baowu, „Vállalat profil”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

28

(29)  Jelentés: 14. fejezet, 358. o.: a magán- és az állami tulajdonú vállalatok a termelést tekintve 51 %-ot, illetve 49 %-ot, a kapacitásokat tekintve 56 %-ot, illetve 44 %-ot képviselnek.

29

(30)  Megtekinthető a következő internetcímeken:

30

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.); és www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

(31)  Megtekinthető a következő internetcímeken: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.) és http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

31

(32)  Példa volt erre 2009-ben a magántulajdonú Rizhao és az állami tulajdonú Shandong Iron and Steel fúziója (lásd a Pekingi acélipari jelentés 58. oldalát), valamint a China Baowu Steel csoport által a Magang Steel vállalatban 2019 júniusában szerzett többségi részesedés (lásd: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2, legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

32

(33)  TISCO, „Vállalati profil”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

33

(34)  Lásd a panasz 19. oldalát, amely az MCI 2018. október 12-i, „Gao Jianbing appointed as the President of TISCO” c. dokumentumát idézi, https://metals-consulting.com/gao-jianbing-appointed-as-deputy-party-secretary-deputy-chairman-of-the-board-and-the-president-of-tisco/ (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 10.).

34

(35)  Jelentés: III. rész, 14. fejezet, 346. és köv. oldalak.

35

(36)  Az acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv bevezetése.

36

(37)  Jelentés: 14. fejezet, 347. o.

37

(38)  A Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (2016–2020), megtekinthető a következő internetcímen:

38

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

(39)  Jelentés: 14. fejezet, 349. o.

39

(40)  Jelentés: 14. fejezet, 352. o.

40

(41)  Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához (2011. évi kiadás, 2013. évi módosítás), kiadta 9. sz. rendeletével a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011. március 27-én, módosította az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadása egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2013. február 16-i 21. sz. rendeletével kiadott nemzeti fejlesztési és reformbizottsági határozat.

41

(42)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete, (134)–(135) preambulumbekezdés; a Bizottság (EU) 2020/508 végrehajtási rendelete, (143)–(144) preambulumbekezdés.

42

(43)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv): https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

43

(44)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségi szintű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

44

(45)  https://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

45

(46)  https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=2007202804813928&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=ejmgka3iz_63#!%40%40%3F_afrWindowId%3Dejmgka3iz_63%26_afrLoop%3D2007202804813928%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Dejmgka3iz_119

46

(47)  https://www.westmetall.com/en/home.html

47

(48)  https://www.westmetall.com/en/markdaten.php?action=show_table_average&field=LME_Ni_cash#y2019

48

(49)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

49

(50)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/

50

(51)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee

51

https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ https://thebrazilbusiness.com/article/introduction-to-fgts

(52)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer17/?lang=en&segment=indicator&id=HOW_TEMP_SEX_ECO_NB_A

52

(53)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

53

(54)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.aneel.gov.br/

54

(55)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias

55

(56)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria

56

(57)  http://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/autenticidade, a következő számok alatt: 320200406203909022, 320200406203909023, 320200406203909024 és 320200406203909025.

57

(58)  A következő OECD-adatkészlet alapján: International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC) (Nemzetközi árukereskedelmi fuvarozási és biztosítási költségek), Kína–Hollandia. https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC

58

(59)  A tiencsini kikötő és Bangkok közötti szállításra vonatkozóan a Világbank jelentéséből vett adatok alapján: https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf, 88. o.

59

(60)  https://connect.ihsmarkit.com/gta/data-extracts

60

(61)  https://www.dnb.com/business-directory/company-profiles.yieh_united_steel_corporation.19b5298d581ade1c2273b1ac84f5230c.html#financials-anchor

61

(62)  A Tajvanra vonatkozó 2020. évi Doing Business jelentés nyilvánosan hozzáférhető adatai (a kérelem mellékletei 2. részének 264. oldala) alapján a Bizottság a CIF-árból 105,70 EUR/tonna általános költség levonásával kapta a gyártelepi szintű árat.

62

(63)  A Globális Kereskedelmi Atlasz exportadatai.

63

(64)  4 %-os negatív alákínálási különbözet.

64

(65)  A kínai és tajvani importárak súlyozott átlagával összehasonlítva.

65

(66)  Értesítés az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 322., 2020.9.30., 17. o.).

66

(67)  A Bizottság (EU) 2021/854 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 188., 2021.5.28., 61. o.).

67

(68)  Az Indiával és Indonéziával szembeni párhuzamos dömpingellenes vizsgálat célárával összehasonlítva 18,6 %-os negatív alákínálási különbözet adódik.

68

(69)  4 %-os negatív alákínálási különbözet.

69

(70)  Mindkét vizsgálat ugyanarra a termékre, ugyanarra az uniós gyártókból álló mintára, valamint ugyanarra a vizsgálati időszakra és figyelembe vett időszakra vonatkozott.

70

(71)  A Kínából érkező behozatal pontos szerkezete a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nem ismert.

71

(72)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

72

(73)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

73

(74)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).

74

(75)  A Bizottság (EU) 2021/1029 végrehajtási rendelete (2021. június 24.) az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendeletnek az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó védintézkedés meghosszabbítása érdekében történő módosításáról (HL L 225. I, 2021.6.25., 1. o.).

75

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók:

| Ország | Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou | C026 |
| Kínai Népköztársaság | Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd, Ningbo | C027 |
| Kínai Népköztársaság | Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin | C028 |
| Kínai Népköztársaság | Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd, Zhangjiagang City | C029 |

Ország

Név

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou

C026

Kínai Népköztársaság

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd, Ningbo

C027

Kínai Népköztársaság

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin

C028

Kínai Népköztársaság

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd, Zhangjiagang City

C029

---

Helyesbítések

| 2021.9.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.9.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/41

---

Helyesbítés a Románia által a temesvári nemzetközi repülőtér és a Wizz Air számára nyújtott SA. 31662 – C/2011 (korábbi NN/2011) számú állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozathoz (az értesítés a C(2021) 1065. számú dokumentummal történt)

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 308., 2021. szeptember 1., 1. o.
  )

Az 59. oldalon, a (417) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„
  2 326 millió RON”

helyesen:

„2,326 millió RON”.

---

| 2021.9.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.9.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/42

---

Helyesbítés az egy szeszes italra vonatkozó földrajzi jelzésnek az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (2) bekezdése alapján történő bejegyzéséről („Demerara Rum”) szóló, 2021. július 28-i (EU) 2021/1291 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 281., 2021. augusztus 4.
  )

Az 1. oldalon, az (1) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„Francia Guyanának”

helyesen:

„Guyanának”.

---