# Jurnalul Oficial L 179/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 179 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6420 mai 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 179

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6420 mai 2021

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/800 a Comisiei din 17 mai 2021 de modificare a Deciziei 2011/163/UE în ceea ce privește aprobarea planurilor prezentate de țări terțe în conformitate cu articolul 29 din Directiva 96/23/CE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2021) 3291]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2021/801 a Comisiei din 18 mai 2021 referitoare la tratamentul fiscal al pierderilor în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 | 10 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/800 a Comisiei din 17 mai 2021 de modificare a Deciziei 2011/163/UE în ceea ce privește aprobarea planurilor prezentate de țări terțe în conformitate cu articolul 29 din Directiva 96/23/CE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2021) 3291]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2021) 3291]

1

1

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2021/801 a Comisiei din 18 mai 2021 referitoare la tratamentul fiscal al pierderilor în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19

10

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Regulamentul de procedură al curții aels | 13 |
| | * | Autoritatea AELS de supraveghere – REGULAMENT DE PROCEDURĂ | 63 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Regulamentul de procedură al curții aels

13

*

Autoritatea AELS de supraveghere – REGULAMENT DE PROCEDURĂ

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 20.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/1

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/800 A COMISIEI

din 17 mai 2021

de modificare a Deciziei 2011/163/UE în ceea ce privește aprobarea planurilor prezentate de țări terțe în conformitate cu articolul 29 din Directiva 96/23/CE a Consiliului

[notificată cu numărul C(2021) 3291]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora existente în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 8 9/187/CEE și 91/664/CEE (1), în special articolul 29 alineatul (1) al patrulea paragraf și articolul 29 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 29 alineatul (1) din Directiva 96/23/CE prevede ca țările terțe din care statele membre sunt autorizate să importe animale și produse de origine animală reglementate prin directiva respectivă să prezinte planuri de monitorizare a reziduurilor care să ofere garanțiile necesare (denumite în continuare „planurile”). Aceste garanții trebuie să aibă un efect cel puțin echivalent cu cele prevăzute în directivă și, în special, să îndeplinească cerințele articolului 4 din directiva respectivă, să specifice detaliile prevăzute la articolul 7 din directiva respectivă și să îndeplinească cerințele articolului 11 alineatul (2) din Directiva 96/22/CE. Planurile ar trebui să includă cel puțin grupurile de reziduuri și substanțe enumerate în anexa I la Directiva 96/23. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 29 alineatul (1) din Directiva 96/23/CE prevede ca țările terțe din care statele membre sunt autorizate să importe animale și produse de origine animală reglementate prin directiva respectivă să prezinte planuri de monitorizare a reziduurilor care să ofere garanțiile necesare (denumite în continuare „planurile”). Aceste garanții trebuie să aibă un efect cel puțin echivalent cu cele prevăzute în directivă și, în special, să îndeplinească cerințele articolului 4 din directiva respectivă, să specifice detaliile prevăzute la articolul 7 din directiva respectivă și să îndeplinească cerințele articolului 11 alineatul (2) din Directiva 96/22/CE. Planurile ar trebui să includă cel puțin grupurile de reziduuri și substanțe enumerate în anexa I la Directiva 96/23.

| (2) | Decizia 2011/163/UE a Comisiei (2) aprobă planurile prezentate de anumite țări terțe cu privire la animalele și produsele de origine animală enumerate în anexa la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2011/163/UE a Comisiei (2) aprobă planurile prezentate de anumite țări terțe cu privire la animalele și produsele de origine animală enumerate în anexa la decizia respectivă.

| (3) | Membranele naturale pot conține reziduuri de substanțe farmacologic active. Astfel de reziduuri au fost găsite în membranele importate în Uniune din anumite țări terțe și raportate în Sistemul de alertă rapidă pentru alimente și furaje începând cu 2015 și au vizat substanțe interzise cu activitate antimicrobiană. Reziduurile respective pot fi prezente în membrane din cauza administrării de antimicrobiene pentru a preveni alterarea lor bacteriană. În consecință, Comisia ar trebui să asigure securitatea chimică a membranelor prin impunerea obligației ca în Uniune să se introducă membrane de origine animală doar din țările terțe enumerate în anexa la Decizia 2011/163/UE, care au oferit garanțiile necesare pentru acest produs în planurile lor aprobate de monitorizare a reziduurilor. Articolul 2 alineatul (1) din Decizia de punere în aplicare 2011/163/UE ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Membranele naturale pot conține reziduuri de substanțe farmacologic active. Astfel de reziduuri au fost găsite în membranele importate în Uniune din anumite țări terțe și raportate în Sistemul de alertă rapidă pentru alimente și furaje începând cu 2015 și au vizat substanțe interzise cu activitate antimicrobiană. Reziduurile respective pot fi prezente în membrane din cauza administrării de antimicrobiene pentru a preveni alterarea lor bacteriană. În consecință, Comisia ar trebui să asigure securitatea chimică a membranelor prin impunerea obligației ca în Uniune să se introducă membrane de origine animală doar din țările terțe enumerate în anexa la Decizia 2011/163/UE, care au oferit garanțiile necesare pentru acest produs în planurile lor aprobate de monitorizare a reziduurilor. Articolul 2 alineatul (1) din Decizia de punere în aplicare 2011/163/UE ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Țările terțe autorizate pentru introducerea în Uniune a anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului (3) sunt enumerate în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei (4). Țările terțe autorizate pentru introducerea în Uniune a anumitor produse din carne în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului (5) sunt enumerate în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/405 al Comisiei (6). |
| --- | --- |

(4)

Țările terțe autorizate pentru introducerea în Uniune a anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului (3) sunt enumerate în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei (4). Țările terțe autorizate pentru introducerea în Uniune a anumitor produse din carne în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului (5) sunt enumerate în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/405 al Comisiei (6).

| (5) | Pentru a minimiza perturbările schimburilor comerciale, toate țările terțe autorizate în prezent pentru introducerea în Uniune a produselor din carne prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2021/404 și (UE) 2021/405 și care sunt deja enumerate în anexa la Decizia 2011/163/UE ar trebui să fie enumerate, de asemenea, în anexa respectivă pentru membranele de origine animală, întrucât ele au oferit deja suficiente garanții legate de monitorizarea reziduurilor. În plus, cu privire la membrane, riscul nu rezultă din tratarea animalului, ci din tratarea produsului pentru a preveni alterarea bacteriană. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a minimiza perturbările schimburilor comerciale, toate țările terțe autorizate în prezent pentru introducerea în Uniune a produselor din carne prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2021/404 și (UE) 2021/405 și care sunt deja enumerate în anexa la Decizia 2011/163/UE ar trebui să fie enumerate, de asemenea, în anexa respectivă pentru membranele de origine animală, întrucât ele au oferit deja suficiente garanții legate de monitorizarea reziduurilor. În plus, cu privire la membrane, riscul nu rezultă din tratarea animalului, ci din tratarea produsului pentru a preveni alterarea bacteriană.

| (6) | În plus, respectivele țări terțe care au completat cu succes chestionarul referitor la sănătatea animală și la sănătatea publică în vederea includerii în Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2021/404 și (UE) 2021/405 ar trebui să fie, de asemenea, enumerate în ceea ce privește membranele în anexa la Decizia 2011/163/UE, cu condiția ca ele să fi prezentat Comisiei un plan specific de monitorizare a reziduurilor din membranele de origine animală și ca respectivul plan să fi fost aprobat de Comisie. |
| --- | --- |

(6)

În plus, respectivele țări terțe care au completat cu succes chestionarul referitor la sănătatea animală și la sănătatea publică în vederea includerii în Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2021/404 și (UE) 2021/405 ar trebui să fie, de asemenea, enumerate în ceea ce privește membranele în anexa la Decizia 2011/163/UE, cu condiția ca ele să fi prezentat Comisiei un plan specific de monitorizare a reziduurilor din membranele de origine animală și ca respectivul plan să fi fost aprobat de Comisie.

| (7) | O listă definitivă a țărilor care respectă cerințele Directivei 96/23/CE referitoare la absența substanțelor interzise cu o activitate antimicrobiană în membrane va fi întocmită de Comisie după evaluarea completă a planurilor de monitorizare a reziduurilor prezentate de toate țările terțe care exportă membrane în Uniune și înainte de sfârșitul perioadei de tranziție care expiră la 20 octombrie 2021. |
| --- | --- |

(7)

O listă definitivă a țărilor care respectă cerințele Directivei 96/23/CE referitoare la absența substanțelor interzise cu o activitate antimicrobiană în membrane va fi întocmită de Comisie după evaluarea completă a planurilor de monitorizare a reziduurilor prezentate de toate țările terțe care exportă membrane în Uniune și înainte de sfârșitul perioadei de tranziție care expiră la 20 octombrie 2021.

| (8) | Deși Australia nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din ouă, ea a oferit garanții privind utilizarea exclusivă a ouălor care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în Uniune. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Australia privind ouăle, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare. |
| --- | --- |

(8)

Deși Australia nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din ouă, ea a oferit garanții privind utilizarea exclusivă a ouălor care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în Uniune. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Australia privind ouăle, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare.

| (9) | Deși India nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din produsele provenite de la păsări de curte și din produsele lactate, ea a oferit garanții pentru utilizarea exclusivă a produselor lactate care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru India privind produsele lactate, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare. |
| --- | --- |

(9)

Deși India nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din produsele provenite de la păsări de curte și din produsele lactate, ea a oferit garanții pentru utilizarea exclusivă a produselor lactate care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru India privind produsele lactate, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare.

| (10) | Deși Noua Zeelandă nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor pentru porcine, produsele provenite de la păsări de curte, ouă și iepuri, ea a oferit garanții privind utilizarea exclusivă a produselor provenite de la porcine, păsări de curte și iepuri și a ouălor, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE, originare fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Noua Zeelandă vizând porcinele, produsele provenite de la păsări de curte, ouăle și iepurii, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare. |
| --- | --- |

(10)

Deși Noua Zeelandă nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor pentru porcine, produsele provenite de la păsări de curte, ouă și iepuri, ea a oferit garanții privind utilizarea exclusivă a produselor provenite de la porcine, păsări de curte și iepuri și a ouălor, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE, originare fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Noua Zeelandă vizând porcinele, produsele provenite de la păsări de curte, ouăle și iepurii, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare.

| (11) | Deși Filipine nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din produsele lactate și ouă, ele au oferit garanții pentru utilizarea exclusivă a produselor lactate și a ouălor care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Filipine privind produsele lactate și ouăle, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare. |
| --- | --- |

(11)

Deși Filipine nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din produsele lactate și ouă, ele au oferit garanții pentru utilizarea exclusivă a produselor lactate și a ouălor care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Filipine privind produsele lactate și ouăle, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare.

| (12) | Deși Singapore nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din ouă, el a oferit garanții privind utilizarea exclusivă a ouălor care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Singapore privind ouăle, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare. |
| --- | --- |

(12)

Deși Singapore nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din ouă, el a oferit garanții privind utilizarea exclusivă a ouălor care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Singapore privind ouăle, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare.

| (13) | Deși Thailanda nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor pentru bovine, porcine, produse lactate și ouă, ea a oferit garanții pentru utilizarea exclusivă a produselor provenite de la bovine, a produselor lactate și a ouălor care provin fie din state membre, fie din țări terțe, care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Thailanda privind bovinele, produsele lactate și ouăle, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare. |
| --- | --- |

(13)

Deși Thailanda nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor pentru bovine, porcine, produse lactate și ouă, ea a oferit garanții pentru utilizarea exclusivă a produselor provenite de la bovine, a produselor lactate și a ouălor care provin fie din state membre, fie din țări terțe, care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate în UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Thailanda privind bovinele, produsele lactate și ouăle, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare.

| (14) | Deși Coreea de Sud nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din produsele lactate, ouă și miere, ea a oferit garanții pentru utilizarea exclusivă a produselor lactate, a ouălor și a mierii care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate către UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Coreea de Sud privind produsele lactate, ouăle și mierea, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare. |
| --- | --- |

(14)

Deși Coreea de Sud nu dispune de un plan aprobat de monitorizare a reziduurilor din produsele lactate, ouă și miere, ea a oferit garanții pentru utilizarea exclusivă a produselor lactate, a ouălor și a mierii care provin fie din state membre, fie din țări terțe care sunt autorizate să exporte astfel de produse în Uniune, pentru a fi incluse în produse compuse care urmează să fie exportate către UE. Prin urmare, în listă ar trebui adăugată o rubrică pentru Coreea de Sud privind produsele lactate, ouăle și mierea, însoțită de o notă de subsol corespunzătoare.

| (15) | Prin urmare, Decizia 2011/163/UE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, Decizia 2011/163/UE ar trebui modificată în consecință.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În scopul prezentei decizii se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei (7).

Articolul 2

Articolul 2 alineatul (1) din Decizia 2011/163/UE se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Cu excepția materiei prime utilizate pentru producția de membrane, țările terțe care utilizează materii prime importate din alte țări terțe autorizate pentru producția de alimente de origine animală în conformitate cu prezenta decizie sau din state membre, pentru a fi exportate în Uniune, și care nu sunt în măsură să furnizeze un plan de monitorizare a reziduurilor echivalent cu cel prevăzut la articolul 7 din Directiva 96/23/CE pentru astfel de materii prime, completează planul cu următoarea declarație: «Autoritatea competentă din [țara terță] garantează faptul că produsele de origine animală destinate consumului uman exportate în Uniunea Europeană, în special produsele fabricate din materii prime importate în [țara terță], provin exclusiv din unități autorizate în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul delegat (UE) 2019/625 al Comisiei (*1), care au pus în aplicare proceduri fiabile pentru a garanta că materiile prime de origine animală utilizate în astfel de alimente provin doar din state membre ale Uniunii Europene sau din țări terțe enumerate în lista pentru materia primă respectivă în anexa la Decizia 2011/163/UE, fără a face obiectul unei note de subsol restrictive, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (2) din decizie.»

Pentru producția de membrane destinate exportului în Uniune, țările terțe pot utiliza materii prime importate din alte țări terțe care sunt autorizate pentru introducerea în Uniune de carne proaspătă sau de anumite produse din carne și de stomacuri, vezici și intestine tratate, prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2021/404 și (UE) 2021/405.

Țara terță care intenționează să exporte membrane în Uniune se menționează în Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2021/404 și (UE) 2021/405 pentru membrane, precum și în anexa la Decizia 2011/163/UE (pentru membrane). În plus, întreprinderile din care membranele urmează să fie exportate în Uniune se menționează în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul delegat (UE) 2019/625.

Articolul 3

Anexa la Decizia 2011/163/UE se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa la prezenta decizie.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 mai 2021.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 125, 23.5.1996, p. 10.

1

(2)  Decizia 2011/163/UE a Comisiei din 16 martie 2011 privind aprobarea planurilor prezentate de țări terțe în conformitate cu articolul 29 din Directiva 96/23/CE a Consiliului (JO L 70, 17.3.2011, p. 40).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (JO L 95, 7.4.2017, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei din 24 martie 2021 de stabilire a listelor cu țările terțe, teritoriile sau zonele din acestea din care introducerea în Uniune de animale, material germinativ și produse de origine animală este autorizată în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 114, 31.3.2021, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor (Legea privind sănătatea animală) (JO L 84, 31.3.2016, p. 1).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/405 al Comisiei din 24 martie 2021 de stabilire a listelor cu țările terțe sau regiunile din acestea autorizate pentru introducerea în Uniune a anumitor animale și mărfuri destinate consumului uman în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 114, 31.3.2021, p. 118).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei din 30 ianuarie 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind intrarea în Uniune, precum și circulația și manipularea după intrare, a transporturilor de anumite animale, de materiale germinative și de produse de origine animală (JO L 174, 3.6.2020, p. 379).

7

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

| Cod ISO2 | Țara (1) | Bovine | Ovine/Caprine | Porcine | Ecvidee | Păsări de curte | Acvacultură | Lapte | Ouă | Iepure | Vânat sălbatic | Vânat de crescătorie | Miere | Membrane |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | X  (4) | X | | | | | | | | X | |
| AE | Emiratele Arabe Unite | | | | | | X  (4) | X  (2) | | | | | | |
| AL | Albania | | X | | | | X  (9) | | X | | | | | X |
| AM | Armenia | | | | | | X | | | | | | X | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australia | X | X | | X | | X | X | X  (4bis) | | X | X | X | X |
| BA | Bosnia și Herțegovina | X | X | X | | X | X  (9) | X | X | | | | X | |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | | |
| BR | Brazilia | X | | | X | X | X | | | | | | X | X |
| BW | Botswana | X | | | | | | | | | | | | |
| BY | Belarus | | | | X  (3) | | X | X | X | | | | X | X |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | | |
| CA | Canada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Elveția | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X | X | | X | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Camerun | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | China | | | | | X | X | | X | X | | | X | X |
| CO | Columbia | | | | | | X | X | X  (4) | | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | | |
| CU | Cuba | | | | | | X | | | | | | X | |
| DO | Republica Dominicană | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | | |
| ET | Etiopia | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Insulele Falkland | X | X  (13) | | | | X  (9) | | | | | | | |
| FO | Insulele Feroe | | | | | | X  (9) | | | | | | | |
| GB | Marea Britanie | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Georgia | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Guernsey | X | | | | | | X | | | | | | |
| GH | Ghana | | | | | | | | | | | | X | |
| GL | Groenlanda | | X | | | | | | | | | X | | |
| GT | Guatemala | | | | | | X  (11) | | | | | | X | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | | |
| ID | Indonezia | | | | | | X | | | | | | | |
| IL | Israel  (7) | | | | | X | X | X | X | | | | X | |
| IM | Insula Man | X | X | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | India | | | | | X  (4bis) | X | X  (4bis) | X | | | | X | X |
| IR | Iran | | | | | | X  (11) | | | | | | | X |
| JE | Jersey | X | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Japonia | X | | X | | X | X | X | X | | | | | X |
| KE | Kenya | | | | | | X | | | | | | | |
| KR | Coreea de Sud | | | | | X | X | X  (4bis) | X  (4bis) | | | | X  (4bis) | |
| LBN | Liban | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | | |
| MA | Maroc | | | | | X | X  (9) | | | | | | | X |
| MD | Moldova | | | | | X | X  (9) | X | X | | | | X | |
| ME | Muntenegru | X | X  (13) | X | | X | X  (9) | X | X | | | | X | |
| MG | Madagascar | | | | | | X | | | | | | X | |
| MK | Macedonia de Nord | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X | |
| MM | Myanmar | | | | | | X | | | | | | X | |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | X  (4) | |
| MX | Mexic | | | | | | X | | X | | | | X | X |
| MY | Malaysia | | | | | X  (4) | X | | | | | | | |
| MZ | Mozambic | | | | | | X  (11) | | | | | | | |
| NA | Namibia | X | X  (13) | | | | | | | | X | | | |
| NC | Noua Caledonie | | | | | | X  (11) | | | | | X | X | |
| NI | Nicaragua | | | | | | X  (11) | | | | | | X | |
| NG | Nigeria | | | | | | X  (11) | | | | | | | |
| NZ | Noua Zeelandă | X | X | X  (4bis) | X | X  (4bis) | X | X | X  (4bis) | X  (4bis) | X | X | X | X |
| OM | Oman | | | | | | X  (9) | | | | | | | |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | | |
| PK | Pakistan | | | | | | | | | | | | | X |
| PE | Peru | | | | | | X | | | | | | | |
| PH | Filipine | | | | | | X | X  (4bis) | X  (4bis) | | | | | |
| PM | Saint-Pierre și Miquelon | | | | | X | | | | | | | | |
| PN | Insulele Pitcairn | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Serbia  (5) | X | X | X | X  (3) | X | X | X | X | | X | | X | X |
| RU | Rusia | X | X | X | | X | | X | X | | | X  (6) | X | X |
| RW | Rwanda | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Arabia Saudită | | | | | | X | | | | | | | |
| SG | Singapore | X  (4) | X  (4) | X  (4) | X  (8) | X  (4) | X | X  (4) | X  (4bis) | | X  (8) | X  (8) | | |
| SL | Sierra Leone | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | San Marino | X | | X  (4) | | | | X | | | | | X | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X | |
| SZ | Eswatini | X | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Thailanda | X  (4bis) | | X  (4bis) | | X | X | X  (4bis) | X  (4bis) | | | | X | |
| TN | Tunisia | | | | | | X  (9) | | | | X | | | X |
| TR | Turcia | | | | | X | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | X | | | | X | |
| TZ | Tanzania | | | | | | X  (11) | | | | | | X | |
| UA | Ucraina | X | | X | | X | X  (9) | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X | |
| US | Statele Unite | X | X  (12) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | X | |
| XK | Kosovo  (14) | | | | | X  (4) | | | | | | | | |
| ZA | Africa de Sud | | | | | | | | | | X | X  (10) | | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | X | |

Cod ISO2

Țara (1)

Bovine

Ovine/Caprine

Porcine

Ecvidee

Păsări de curte

Acvacultură

Lapte

Ouă

Iepure

Vânat sălbatic

Vânat de crescătorie

Miere

Membrane

AD

Andorra

X

X

X  (4)

X

X

AE

Emiratele Arabe Unite

X  (4)

X  (2)

AL

Albania

X

X  (9)

X

X

AM

Armenia

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australia

X

X

X

X

X

X  (4bis)

X

X

X

X

BA

Bosnia și Herțegovina

X

X

X

X

X  (9)

X

X

X

BD

Bangladesh

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunei

X

BR

Brazilia

X

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

BY

Belarus

X  (3)

X

X

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Canada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Elveția

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Camerun

X

CN

China

X

X

X

X

X

X

CO

Columbia

X

X

X  (4)

X

CR

Costa Rica

X

CU

Cuba

X

X

DO

Republica Dominicană

X

EC

Ecuador

X

ET

Etiopia

X

FK

Insulele Falkland

X

X  (13)

X  (9)

FO

Insulele Feroe

X  (9)

GB

Marea Britanie

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Georgia

X

GG

Guernsey

X

X

GH

Ghana

X

GL

Groenlanda

X

X

GT

Guatemala

X  (11)

X

HN

Honduras

X

ID

Indonezia

X

IL

Israel  (7)

X

X

X

X

X

IM

Insula Man

X

X

X

X

X

X

IN

India

X  (4bis)

X

X  (4bis)

X

X

X

IR

Iran

X  (11)

X

JE

Jersey

X

X

JM

Jamaica

X

JP

Japonia

X

X

X

X

X

X

X

KE

Kenya

X

KR

Coreea de Sud

X

X

X  (4bis)

X  (4bis)

X  (4bis)

LBN

Liban

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Maroc

X

X  (9)

X

MD

Moldova

X

X  (9)

X

X

X

ME

Muntenegru

X

X  (13)

X

X

X  (9)

X

X

X

MG

Madagascar

X

X

MK

Macedonia de Nord

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Myanmar

X

X

MU

Mauritius

X

X  (4)

MX

Mexic

X

X

X

X

MY

Malaysia

X  (4)

X

MZ

Mozambic

X  (11)

NA

Namibia

X

X  (13)

X

NC

Noua Caledonie

X  (11)

X

X

NI

Nicaragua

X  (11)

X

NG

Nigeria

X  (11)

NZ

Noua Zeelandă

X

X

X  (4bis)

X

X  (4bis)

X

X

X  (4bis)

X  (4bis)

X

X

X

X

OM

Oman

X  (9)

PA

Panama

X

PK

Pakistan

X

PE

Peru

X

PH

Filipine

X

X  (4bis)

X  (4bis)

PM

Saint-Pierre și Miquelon

X

PN

Insulele Pitcairn

X

PY

Paraguay

X

X

RS

Serbia  (5)

X

X

X

X  (3)

X

X

X

X

X

X

X

RU

Rusia

X

X

X

X

X

X

X  (6)

X

X

RW

Rwanda

X

SA

Arabia Saudită

X

SG

Singapore

X  (4)

X  (4)

X  (4)

X  (8)

X  (4)

X

X  (4)

X  (4bis)

X  (8)

X  (8)

SL

Sierra Leone

X

SM

San Marino

X

X  (4)

X

X

SV

El Salvador

X

SZ

Eswatini

X

TG

Togo

X

TH

Thailanda

X  (4bis)

X  (4bis)

X

X

X  (4bis)

X  (4bis)

X

TN

Tunisia

X  (9)

X

X

TR

Turcia

X

X

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

X

TZ

Tanzania

X  (11)

X

UA

Ucraina

X

X

X

X  (9)

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Statele Unite

X

X  (12)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

X

XK

Kosovo  (14)

X  (4)

ZA

Africa de Sud

X

X  (10)

ZM

Zambia

X

---

(1)  Tabelul conține o listă de țări și teritorii. El nu se limitează la țările recunoscute de UE.

1

(2)  Doar lapte de cămilă.

2

(3)  Export în Uniune de ecvidee vii destinate sacrificării (numai animale destinate producției de alimente).

3

(4)  Țări terțe care utilizează doar materii prime provenite fie din state membre, fie din alte țări terțe din care sunt autorizate importurile de astfel de materii prime în Uniune, în conformitate cu articolul 2.

4

(4bis)  Țări terțe care utilizează doar materii prime provenite fie din state membre, fie din alte țări terțe din care sunt autorizate importurile de astfel de materii prime în Uniune, în conformitate cu articolul 2, în vederea utilizării exclusive pentru prepararea produselor compuse care urmează să fie exportate în UE.

4bis

(5)  Cu excepția Kosovo.

5

(6)  Numai reni.

6

(7)  Înțeles în continuare ca Statul Israel, cu excepția teritoriilor aflate sub administrația israeliană începând din iunie 1967, și anume Înălțimile Golan, Fâșia Gaza, Ierusalimul de Est și restul Cisiordaniei.

7

(8)  Numai pentru produse din carne proaspătă provenind din Noua Zeelandă, destinate Uniunii și care sunt descărcate, reîncărcate și tranzitate prin Singapore cu sau fără depozitare.

8

(9)  Cu excepția crustaceelor.

9

(10)  Numai ratite.

10

(11)  Cu excepția peștilor cu înotătoare.

11

(12)  Numai specii de caprine.

12

(13)  Numai specii de ovine.

13

(14)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu CSONU 1244, precum și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovo.”

14

---

RECOMANDĂRI

| 20.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/10

---

RECOMANDAREA (UE) 2021/801 A COMISIEI

din 18 mai 2021

referitoare la tratamentul fiscal al pierderilor în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Epidemia de COVID-19 a determinat luarea unor măsuri fără precedent la nivel național și la nivelul Uniunii pentru a sprijini economia UE și a facilita redresarea acesteia. Majoritatea măsurilor de răspuns la criză pe termen scurt urmăresc să asigure un flux de lichidități suficient pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

(1)

Epidemia de COVID-19 a determinat luarea unor măsuri fără precedent la nivel național și la nivelul Uniunii pentru a sprijini economia UE și a facilita redresarea acesteia. Majoritatea măsurilor de răspuns la criză pe termen scurt urmăresc să asigure un flux de lichidități suficient pentru întreprinderi.

| (2) | În special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) (1) au fost grav afectate de măsurile de sănătate publică, deoarece aceste întreprinderi sunt adesea mai puțin capabile să absoarbă sau să finanțeze pierderile decât întreprinderile mai mari. De asemenea, este mai probabil ca IMM-urile să își desfășoare activitatea în sectoare economice care au fost nevoite să se închidă din cauza măsurilor de sănătate publică, cum ar fi hotelurile, restaurantele, cafenelele și barurile. |
| --- | --- |

(2)

În special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) (1) au fost grav afectate de măsurile de sănătate publică, deoarece aceste întreprinderi sunt adesea mai puțin capabile să absoarbă sau să finanțeze pierderile decât întreprinderile mai mari. De asemenea, este mai probabil ca IMM-urile să își desfășoare activitatea în sectoare economice care au fost nevoite să se închidă din cauza măsurilor de sănătate publică, cum ar fi hotelurile, restaurantele, cafenelele și barurile.

| (3) | Multe jurisdicții au acționat rapid pentru a ușura sarcina fiscală imediată asupra întreprinderilor prin măsuri de sprijin adecvate, dintre care o parte considerabilă au fost supuse normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, în special noului cadru temporar privind ajutoarele de stat (2). Deși cel mai frecvent tip de măsură fiscală menită să sporească fluxul de numerar al întreprinderilor a fost amânarea plății impozitelor, modificările dispozițiilor privind compensarea pierderilor au reprezentat, de asemenea, un important instrument de politică fiscală. |
| --- | --- |

(3)

Multe jurisdicții au acționat rapid pentru a ușura sarcina fiscală imediată asupra întreprinderilor prin măsuri de sprijin adecvate, dintre care o parte considerabilă au fost supuse normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, în special noului cadru temporar privind ajutoarele de stat (2). Deși cel mai frecvent tip de măsură fiscală menită să sporească fluxul de numerar al întreprinderilor a fost amânarea plății impozitelor, modificările dispozițiilor privind compensarea pierderilor au reprezentat, de asemenea, un important instrument de politică fiscală.

| (4) | Statele membre permit, de obicei, trei modalități principale de tratare a pierderilor în scopuri fiscale. În mod normal, pierderile pot fi (a) utilizate în perioada contabilă curentă în care apar, astfel încât să nu fie datorat niciun impozit în acea perioadă. În plus, pierderile excedentare pot fi: (b) reportate și recuperate din profiturile viitoare disponibile pentru a reduce obligațiile fiscale; sau, în unele state membre, (c) recuperate din profiturile totale din exercițiul financiar precedent sau până la un anumit număr de exerciții precedente pentru a obține o rambursare a impozitului plătit anterior. |
| --- | --- |

(4)

Statele membre permit, de obicei, trei modalități principale de tratare a pierderilor în scopuri fiscale. În mod normal, pierderile pot fi (a) utilizate în perioada contabilă curentă în care apar, astfel încât să nu fie datorat niciun impozit în acea perioadă. În plus, pierderile excedentare pot fi: (b) reportate și recuperate din profiturile viitoare disponibile pentru a reduce obligațiile fiscale; sau, în unele state membre, (c) recuperate din profiturile totale din exercițiul financiar precedent sau până la un anumit număr de exerciții precedente pentru a obține o rambursare a impozitului plătit anterior.

| (5) | Ca măsură de politică, reportarea pierderilor (carry forward) este mai puțin utilă pentru a ajuta imediat întreprinderile aflate în dificultate, deoarece contribuabilul va obține beneficiul lichidității doar atunci când întreprinderile vor fi din nou profitabile și impozabile. Pierderile din exercițiile precedente pot fi utilizate în perioada contabilă curentă, dar acest lucru nu ar elibera lichidități, cu excepția cazului în care contribuabilul înregistrează un profit. Recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute în anii anteriori (carry back) este mult mai valoroasă pentru întreprinderile afectate de criză, deoarece are ca rezultat o rambursare a impozitelor plătite în exercițiile financiare anterioare și oferă lichidități suplimentare întreprinderilor. Acest lucru ar fi avantajos îndeosebi pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

(5)

Ca măsură de politică, reportarea pierderilor (carry forward) este mai puțin utilă pentru a ajuta imediat întreprinderile aflate în dificultate, deoarece contribuabilul va obține beneficiul lichidității doar atunci când întreprinderile vor fi din nou profitabile și impozabile. Pierderile din exercițiile precedente pot fi utilizate în perioada contabilă curentă, dar acest lucru nu ar elibera lichidități, cu excepția cazului în care contribuabilul înregistrează un profit. Recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute în anii anteriori (carry back) este mult mai valoroasă pentru întreprinderile afectate de criză, deoarece are ca rezultat o rambursare a impozitelor plătite în exercițiile financiare anterioare și oferă lichidități suplimentare întreprinderilor. Acest lucru ar fi avantajos îndeosebi pentru IMM-uri.

| (6) | Sistemul carry back are avantajul de a aduce beneficii numai întreprinderilor care au fost profitabile în anii dinaintea pandemiei, ceea ce înseamnă că ar sprijini, în principiu, întreprinderile sănătoase. În practică, numai întreprinderile care au realizat profituri și au plătit impozite în anii anteriori anului 2020 vor fi în măsură să compenseze pierderile din 2020 și 2021 cu aceste impozite. Acest lucru asigură faptul că măsura vizează întreprinderile care suferă ca urmare directă a pandemiei și că banii publici nu sunt cheltuiți pentru a ajuta întreprinderile private care se confruntă cu dificultăți din motive care nu au legătură cu criza. |
| --- | --- |

(6)

Sistemul carry back are avantajul de a aduce beneficii numai întreprinderilor care au fost profitabile în anii dinaintea pandemiei, ceea ce înseamnă că ar sprijini, în principiu, întreprinderile sănătoase. În practică, numai întreprinderile care au realizat profituri și au plătit impozite în anii anteriori anului 2020 vor fi în măsură să compenseze pierderile din 2020 și 2021 cu aceste impozite. Acest lucru asigură faptul că măsura vizează întreprinderile care suferă ca urmare directă a pandemiei și că banii publici nu sunt cheltuiți pentru a ajuta întreprinderile private care se confruntă cu dificultăți din motive care nu au legătură cu criza.

| (7) | Pentru ca măsura să fie bine direcționată, statele membre care decid să permită recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute într-o perioadă anterioară mai mare de un an ar trebui să limiteze acest lucru la întreprinderile care nu au înregistrat pierderi în anii precedenți. Prin urmare, dacă se permite recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute într-o perioadă anterioară de doi sau trei ani, această măsură ar trebui să se aplice întreprinderilor care nu au înregistrat pierderi în 2019, 2018 sau 2017. |
| --- | --- |

(7)

Pentru ca măsura să fie bine direcționată, statele membre care decid să permită recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute într-o perioadă anterioară mai mare de un an ar trebui să limiteze acest lucru la întreprinderile care nu au înregistrat pierderi în anii precedenți. Prin urmare, dacă se permite recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute într-o perioadă anterioară de doi sau trei ani, această măsură ar trebui să se aplice întreprinderilor care nu au înregistrat pierderi în 2019, 2018 sau 2017.

| (8) | Costul acestor măsuri ar fi, în principal, o chestiune care ține de calendar: întreprinderile primesc banii acum, când au cea mai mare nevoie de ei, și nu vor trebui să aștepte până când vor fi în măsură să își utilizeze pierderile pentru îndeplinirea obligațiilor fiscale viitoare. Statele membre vor renunța acum la veniturile fiscale, dar vor primi venituri fiscale în viitor de la întreprinderile care au rămas pe linia de plutire și vor redeveni profitabile. În plus, utilizarea sistemului carry back va reduce reportarea pierderilor existente în perioadele viitoare, ceea ce atenuează și mai mult impactul asupra veniturilor fiscale. |
| --- | --- |

(8)

Costul acestor măsuri ar fi, în principal, o chestiune care ține de calendar: întreprinderile primesc banii acum, când au cea mai mare nevoie de ei, și nu vor trebui să aștepte până când vor fi în măsură să își utilizeze pierderile pentru îndeplinirea obligațiilor fiscale viitoare. Statele membre vor renunța acum la veniturile fiscale, dar vor primi venituri fiscale în viitor de la întreprinderile care au rămas pe linia de plutire și vor redeveni profitabile. În plus, utilizarea sistemului carry back va reduce reportarea pierderilor existente în perioadele viitoare, ceea ce atenuează și mai mult impactul asupra veniturilor fiscale.

| (9) | Unele state membre au introdus deja sau au anunțat măsuri care permit recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute în anii anteriori pentru exercițiul financiar 2020, ceea ce le va permite contribuabililor să își recupereze pierderile fiscale din 2020 din profiturile realizate în exercițiile financiare anterioare. |
| --- | --- |

(9)

Unele state membre au introdus deja sau au anunțat măsuri care permit recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute în anii anteriori pentru exercițiul financiar 2020, ceea ce le va permite contribuabililor să își recupereze pierderile fiscale din 2020 din profiturile realizate în exercițiile financiare anterioare.

| (10) | Cu toate acestea, de obicei, statele membre aplică norme divergente pentru tratarea pierderilor, ceea ce creează adesea condiții de concurență inegale. |
| --- | --- |

(10)

Cu toate acestea, de obicei, statele membre aplică norme divergente pentru tratarea pierderilor, ceea ce creează adesea condiții de concurență inegale.

| (11) | Această recomandare adresată statelor membre cu privire la tratamentul intern al pierderilor, pe baza celor mai bune practici, ar putea contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(11)

Această recomandare adresată statelor membre cu privire la tratamentul intern al pierderilor, pe baza celor mai bune practici, ar putea contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din întreaga Uniune.

| (12) | Această recomandare ar trebui să se aplice exercițiilor financiare 2020 și 2021, pentru a ajuta întreprinderile în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Această recomandare ar trebui să se aplice exercițiilor financiare 2020 și 2021, pentru a ajuta întreprinderile în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19.

| (13) | Statele membre ar trebui să permită întreprinderilor să recupereze pierderile din profiturile impozabile obținute cel puțin în exercițiul financiar precedent, și anume în 2019. Cu toate acestea, pentru a le permite contribuabililor să își recupereze integral pierderile din impozitele plătite anterior, statele membre pot prelungi sistemul carry back până la ultimii trei ani, și anume până în 2017. În special întreprinderile de dimensiuni mai mici cu profituri mai reduse pot beneficia de această perioadă prelungită de carry back de până la trei ani. |
| --- | --- |

(13)

Statele membre ar trebui să permită întreprinderilor să recupereze pierderile din profiturile impozabile obținute cel puțin în exercițiul financiar precedent, și anume în 2019. Cu toate acestea, pentru a le permite contribuabililor să își recupereze integral pierderile din impozitele plătite anterior, statele membre pot prelungi sistemul carry back până la ultimii trei ani, și anume până în 2017. În special întreprinderile de dimensiuni mai mici cu profituri mai reduse pot beneficia de această perioadă prelungită de carry back de până la trei ani.

| (14) | Măsura ar trebui să fie limitată pentru a preveni impactul excesiv asupra bugetelor naționale. O limită de 3 milioane EUR pe exercițiu financiar în care s-au înregistrat pierderi ar oferi un sprijin valoros, în special întreprinderilor mai mici, asigurând în același timp faptul că toți contribuabilii beneficiază într-o anumită măsură. |
| --- | --- |

(14)

Măsura ar trebui să fie limitată pentru a preveni impactul excesiv asupra bugetelor naționale. O limită de 3 milioane EUR pe exercițiu financiar în care s-au înregistrat pierderi ar oferi un sprijin valoros, în special întreprinderilor mai mici, asigurând în același timp faptul că toți contribuabilii beneficiază într-o anumită măsură.

| (15) | Comisia reamintește că, atunci când statele membre introduc măsuri care îndeplinesc condițiile pentru a constitui ajutor de stat care nu este scutit de obligația de notificare, statele membre trebuie să notifice aceste măsuri Comisiei în conformitate cu procedurile general aplicabile ajutoarelor de stat, |
| --- | --- |

(15)

Comisia reamintește că, atunci când statele membre introduc măsuri care îndeplinesc condițiile pentru a constitui ajutor de stat care nu este scutit de obligația de notificare, statele membre trebuie să notifice aceste măsuri Comisiei în conformitate cu procedurile general aplicabile ajutoarelor de stat,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

1.   OBIECT ȘI DOMENIU DE APLICARE

Pentru a sprijini întreprinderile, având în vedere situația economică generată de pandemia de COVID-19, prezenta recomandare stabilește o abordare coordonată în ceea ce privește tratamentul pierderilor suferite de întreprinderi în exercițiile financiare 2020 și 2021.

2.   TRATAMENTUL FISCAL AL PIERDERILOR

Având în vedere circumstanțele economice excepționale din anii 2020 și 2021, ca urmare a pandemiei de COVID-19, statele membre ar trebui să permită întreprinderilor să recupereze pierderile din profiturile impozabile obținute cel puțin în exercițiul financiar precedent, și anume cel puțin în 2019.

Statele membre pot prelungi această perioadă pentru a autoriza sistemul carry back până la ultimii trei ani, permițând astfel întreprinderilor să își recupereze pierderile aferente exercițiilor financiare 2020 și 2021 din profiturile deja impozitate în exercițiile financiare 2019, 2018 și 2017.

Statele membre ar trebui să permită întreprinderilor să solicite imediat recuperarea pierderilor pe care estimează că le vor suferi în exercițiul financiar 2021 din profiturile impozabile obținute în anii anteriori, fără a fi nevoie să aștepte până la sfârșitul anului.

3.   LIMITĂRI

Pentru a limita impactul asupra bugetelor naționale, statele membre ar trebui să limiteze cuantumul pierderilor care urmează să fie recuperate din profiturile impozabile obținute în anii anteriori. Cuantumul maxim al pierderilor respective ar trebui să fie de 3 milioane EUR pe exercițiu financiar în care s-au înregistrat pierderi.

Dacă statele membre permit sistemul carry back până în 2017, întreprinderile eligibile ar trebui să nu fi înregistrat pierderi în niciunul dintre exercițiile financiare 2019, 2018 și 2017.

4.   MĂSURI ULTERIOARE

Statele membre au obligația de a informa Comisia cu privire la măsurile luate ca urmare a prezentei recomandări, precum și cu privire la orice modificări aduse acestor măsuri.

Statele membre sunt invitate să discute cu Comisia planurile lor privind recuperarea pierderilor din profiturile impozabile obținute în anii anteriori pentru întreprinderi.

5.   DESTINATARI

Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 18 mai 2021.

Pentru Comisie

Paolo GENTILONI

Membru al Comisiei

---

(1)  Pentru o definiție a IMM-urilor, a se vedea Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

1

(2)  Comunicarea Comisiei – Cadru temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (JO C 91 I, 20.3.2020, p. 1), astfel cum a fost modificată prin Comunicările Comisiei C(2020) 2215 (JO C 112 I, 4.4.2020, p. 1), C(2020) 3156 (JO C 164, 13.5.2020, p. 3), C(2020) 4509 (JO C 218, 2.7.2020, p. 3), C(2020) 7127 (JO C 340, 13.10.2020, p. 1) și C(2021) 564 (JO C 34, 1.2.2021, p. 6).

2

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 20.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/13

---

REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ AL CURȚII AELS

CUPRINS

| DISPOZIȚII INTRODUCTIVE | 18 |
| --- | --- |

DISPOZIȚII INTRODUCTIVE

| Articolul 1 | Definiții | 18 |
| --- | --- | --- |

Articolul 1

| Articolul 2 | Scop | 18 |
| --- | --- | --- |

Articolul 2

| TITLUL I | ORGANIZAREA CURȚII | 19 |
| --- | --- | --- |

TITLUL I

TITLUL I

ORGANIZAREA CURȚII

| Capitolul 1 | JUDECĂTORII | 19 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1

| Articolul 3 | Începutul mandatului unui judecător | 19 |
| --- | --- | --- |

Articolul 3

| Articolul 4 | Depunerea jurământului | 19 |
| --- | --- | --- |

Articolul 4

| Articolul 5 | Angajamentul solemn | 19 |
| --- | --- | --- |

Articolul 5

| Articolul 6 | Înlăturarea din funcție a unui judecător | 19 |
| --- | --- | --- |

Articolul 6

| Articolul 7 | Rangul de vechime | 19 |
| --- | --- | --- |

Articolul 7

| Capitolul 2 | PREȘEDINTELE | 20 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 2

| Articolul 8 | Alegerea președintelui | 20 |
| --- | --- | --- |

Articolul 8

| Articolul 9 | Responsabilitățile președintelui | 20 |
| --- | --- | --- |

Articolul 9

| Articolul 10 | Situația în care președintele se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile | 20 |
| --- | --- | --- |

Articolul 10

| Capitolul 3 | GREFA | 20 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 3

| Articolul 11 | Numirea grefierului | 20 |
| --- | --- | --- |

Articolul 11

| Articolul 12 | Grefierul adjunct | 21 |
| --- | --- | --- |

Articolul 12

| Articolul 13 | Situația în care grefierul și grefierul adjunct se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile | 21 |
| --- | --- | --- |

Articolul 13

| Articolul 14 | Atribuțiile grefierului | 21 |
| --- | --- | --- |

Articolul 14

| Articolul 15 | Ținerea registrului | 22 |
| --- | --- | --- |

Articolul 15

| Articolul 16 | Consultarea registrului, a hotărârilor și a ordonanțelor | 22 |
| --- | --- | --- |

Articolul 16

| Articolul 17 | Autorizarea de a furniza funcții de grefă | 22 |
| --- | --- | --- |

Articolul 17

| Capitolul 4 | FUNCȚIONARII ȘI CEILALȚI AGENȚI | 22 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 4

| Articolul 18 | Numire | 22 |
| --- | --- | --- |

Articolul 18

| Articolul 19 | Organizare | 23 |
| --- | --- | --- |

Articolul 19

| Capitolul 5 | FUNCȚIONAREA CURȚII | 23 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 5

| Articolul 20 | Calendarul lucrărilor judiciare | 23 |
| --- | --- | --- |

Articolul 20

| Articolul 21 | Desemnarea judecătorului raportor | 23 |
| --- | --- | --- |

Articolul 21

| Articolul 22 | Abținerea și dezînvestirea unui judecător | 23 |
| --- | --- | --- |

Articolul 22

| Articolul 23 | Situația în care un judecător se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile | 24 |
| --- | --- | --- |

Articolul 23

| Articolul 24 | Ședințele de audiere a pledoariilor | 24 |
| --- | --- | --- |

Articolul 24

| Articolul 25 | Întocmirea proceselor-verbale | 24 |
| --- | --- | --- |

Articolul 25

| Articolul 26 | Deliberări | 24 |
| --- | --- | --- |

Articolul 26

| Articolul 27 | Deciziile Curții - cvorum | 24 |
| --- | --- | --- |

Articolul 27

| Articolul 28 | Raportul anual | 25 |
| --- | --- | --- |

Articolul 28

| Capitolul 6 | REGIM LINGVISTIC | 25 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 6

| Articolul 29 | Limba Curții | 25 |
| --- | --- | --- |

Articolul 29

| Articolul 30 | Procedura de aviz consultativ | 25 |
| --- | --- | --- |

Articolul 30

| Articolul 31 | Martorii | 26 |
| --- | --- | --- |

Articolul 31

| Articolul 32 | Publicațiile Curții | 26 |
| --- | --- | --- |

Articolul 32

| TITLUL II | DISPOZIȚII PROCEDURALE COMUNE | 26 |
| --- | --- | --- |

TITLUL II

TITLUL II

DISPOZIȚII PROCEDURALE COMUNE

| Capitolul 1 | DREPTURILE ȘI OBLIGAȚIILE AGENȚILOR, CONSILIERILOR ȘI AVOCAȚILOR | 26 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1

| Articolul 33 | Privilegii, imunități și facilități | 26 |
| --- | --- | --- |

Articolul 33

| Articolul 34 | Calitatea de reprezentant al părții | 26 |
| --- | --- | --- |

Articolul 34

| Articolul 35 | Ridicarea imunității | 27 |
| --- | --- | --- |

Articolul 35

| Articolul 36 | Excluderea din procedură | 27 |
| --- | --- | --- |

Articolul 36

| Capitolul 2 | NOTIFICARE ȘI COMUNICARE | 27 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 2

| Articolul 37 | Notificarea cererilor de aviz consultativ | 27 |
| --- | --- | --- |

Articolul 37

| Articolul 38 | Modalitățile de notificare și comunicare | 27 |
| --- | --- | --- |

Articolul 38

| Capitolul 3 | TERMENE | 28 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 3

| Articolul 39 | Calculul termenelor | 28 |
| --- | --- | --- |

Articolul 39

| Articolul 40 | Acțiuni împotriva unei măsuri adoptate de Autoritatea AELS de Supraveghere | 28 |
| --- | --- | --- |

Articolul 40

| Articolul 41 | Distanța | 29 |
| --- | --- | --- |

Articolul 41

| Articolul 42 | Stabilirea și prelungirea termenelor | 29 |
| --- | --- | --- |

Articolul 42

| Articolul 43 | Forța majoră | 29 |
| --- | --- | --- |

Articolul 43

| Capitolul 4 | DIFERITELE MODALITĂȚI DE EXAMINARE A CAUZELOR | 29 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 4

| Articolul 44 | Modalitățile de examinare a cauzelor | 29 |
| --- | --- | --- |

Articolul 44

| Articolul 45 | Anonimatul și omiterea anumitor date față de public | 29 |
| --- | --- | --- |

Articolul 45

| Articolul 46 | Conexarea | 30 |
| --- | --- | --- |

Articolul 46

| Articolul 47 | Suspendarea procedurii | 30 |
| --- | --- | --- |

Articolul 47

| Articolul 48 | Amânarea judecării unei cauze | 30 |
| --- | --- | --- |

Articolul 48

| Capitolul 5 | ASISTENȚA JUDICIARĂ | 31 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 5

| Articolul 49 | Asistența judiciară | 31 |
| --- | --- | --- |

Articolul 49

| Articolul 50 | Cererea de asistență judiciară | 31 |
| --- | --- | --- |

Articolul 50

| Articolul 51 | Decizia cu privire la cererea de asistență judiciară | 31 |
| --- | --- | --- |

Articolul 51

| Articolul 52 | Plata unui avans și suportarea cheltuielilor de judecată | 32 |
| --- | --- | --- |

Articolul 52

| Articolul 53 | Retragerea asistenței judiciare | 32 |
| --- | --- | --- |

Articolul 53

| Capitolul 6 | PROCEDURA SCRISĂ | 32 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 6

| Articolul 54 | Depunerea memoriilor | 32 |
| --- | --- | --- |

Articolul 54

| Capitolul 7 | RAPORTUL PRELIMINAR | 33 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 7

| Articolul 55 | Raportul preliminar | 33 |
| --- | --- | --- |

Articolul 55

| Capitolul 8 | MĂSURILE DE ORGANIZARE A PROCEDURII ȘI ACTIVITĂȚILE DE CERCETARE JUDECĂTOREASCĂ | 34 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 8

| Articolul 56 | Măsurile de organizare a procedurii și activitățile de cercetare judecătorească | 34 |
| --- | --- | --- |

Articolul 56

| Articolul 57 | Măsurile de organizare a procedurii | 34 |
| --- | --- | --- |

Articolul 57

| Articolul 58 | Activități de cercetare judecătorească | 34 |
| --- | --- | --- |

Articolul 58

| Articolul 59 | Tratamentul informațiilor și al înscrisurilor sau al mijloacelor materiale de probă confidențiale | 35 |
| --- | --- | --- |

Articolul 59

| Articolul 60 | Documentele în legătură cu care Autoritatea AELS de Supraveghere a refuzat accesul | 35 |
| --- | --- | --- |

Articolul 60

| Capitolul 9 | CITAREA ȘI AUDIEREA MARTORILOR ȘI EXPERȚILOR | 35 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 9

| Articolul 61 | Proba testimonială | 35 |
| --- | --- | --- |

Articolul 61

| Articolul 62 | Audierea martorilor | 36 |
| --- | --- | --- |

Articolul 62

| Articolul 63 | Expertiza | 36 |
| --- | --- | --- |

Articolul 63

| Articolul 64 | Obligațiile martorilor și ale experților | 37 |
| --- | --- | --- |

Articolul 64

| Articolul 65 | Recuzarea unui martor sau a unui expert | 37 |
| --- | --- | --- |

Articolul 65

| Articolul 66 | Cheltuielile martorilor și ale experților | 37 |
| --- | --- | --- |

Articolul 66

| Articolul 67 | Procesul-verbal al ședințelor de cercetare judecătorească | 37 |
| --- | --- | --- |

Articolul 67

| Articolul 68 | Comisia rogatorie | 37 |
| --- | --- | --- |

Articolul 68

| Capitolul 10 | FAZA ORALĂ A PROCEDURII | 38 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 10

| Articolul 69 | Data de deschidere a fazei orale a procedurii | 38 |
| --- | --- | --- |

Articolul 69

| Articolul 70 | Renunțarea la faza orală a procedurii | 38 |
| --- | --- | --- |

Articolul 70

| Articolul 71 | Raportul de ședință | 38 |
| --- | --- | --- |

Articolul 71

| Articolul 72 | Absența părților de la ședință | 38 |
| --- | --- | --- |

Articolul 72

| Articolul 73 | Ședința comună de audiere a pledoariilor | 39 |
| --- | --- | --- |

Articolul 73

| Articolul 74 | Conducerea dezbaterilor | 39 |
| --- | --- | --- |

Articolul 74

| Articolul 75 | Ședința secretă | 39 |
| --- | --- | --- |

Articolul 75

| Articolul 76 | Pledoarii în fața Curții | 39 |
| --- | --- | --- |

Articolul 76

| Articolul 77 | Închiderea fazei orale a procedurii | 39 |
| --- | --- | --- |

Articolul 77

| Articolul 78 | Deschiderea sau redeschiderea fazei orale | 39 |
| --- | --- | --- |

Articolul 78

| Articolul 79 | Procesul-verbal al ședinței | 39 |
| --- | --- | --- |

Articolul 79

| Capitolul 11 | HOTĂRÂRILE ȘI ORDONANȚELE | 40 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 11

| Articolul 80 | Informații privind data pronunțării hotărârilor | 40 |
| --- | --- | --- |

Articolul 80

| Articolul 81 | Cuprinsul hotărârii | 40 |
| --- | --- | --- |

Articolul 81

| Articolul 82 | Pronunțarea și notificarea sau comunicarea hotărârii | 40 |
| --- | --- | --- |

Articolul 82

| Articolul 83 | Cuprinsul ordonanței | 41 |
| --- | --- | --- |

Articolul 83

| Articolul 84 | Semnarea și notificarea sau comunicarea ordonanței | 41 |
| --- | --- | --- |

Articolul 84

| Articolul 85 | Efectul obligatoriu al hotărârilor și al ordonanțelor | 41 |
| --- | --- | --- |

Articolul 85

| Articolul 86 | Avizul | 41 |
| --- | --- | --- |

Articolul 86

| Articolul 87 | Îndreptarea hotărârilor și a ordonanțelor | 41 |
| --- | --- | --- |

Articolul 87

| TITLUL III | PROCEDURA DE AVIZ CONSULTATIV | 42 |
| --- | --- | --- |

TITLUL III

TITLUL III

PROCEDURA DE AVIZ CONSULTATIV

| Capitolul 1 | DISPOZIȚII GENERALE | 42 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1

| Articolul 88 | Cuprinsul cererii de aviz consultativ | 42 |
| --- | --- | --- |

Articolul 88

| Articolul 89 | Anonimatul | 42 |
| --- | --- | --- |

Articolul 89

| Articolul 90 | Participarea la procedura de aviz consultativ | 42 |
| --- | --- | --- |

Articolul 90

| Articolul 91 | Părțile din litigiul principal | 43 |
| --- | --- | --- |

Articolul 91

| Articolul 92 | Traducerea și notificarea sau comunicarea cererii de aviz consultativ | 43 |
| --- | --- | --- |

Articolul 92

| Articolul 93 | Răspunsul prin ordonanță motivată | 43 |
| --- | --- | --- |

Articolul 93

| Articolul 94 | Sesizarea Curții | 43 |
| --- | --- | --- |

Articolul 94

| Articolul 95 | Cererea de lămuriri | 43 |
| --- | --- | --- |

Articolul 95

| Articolul 96 | Cheltuielile de judecată ocazionate de procedura de aviz consultativ | 44 |
| --- | --- | --- |

Articolul 96

| Articolul 97 | Interpretarea avizelor consultative | 44 |
| --- | --- | --- |

Articolul 97

| Capitolul 2 | PROCEDURA ACCELERATĂ | 44 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 2

| Articolul 98 | Procedura accelerată | 44 |
| --- | --- | --- |

Articolul 98

| Articolul 99 | Depunerea și notificarea sau comunicarea memoriilor | 44 |
| --- | --- | --- |

Articolul 99

| TITLUL IV | ACȚIUNI DIRECTE | 45 |
| --- | --- | --- |

TITLUL IV

TITLUL IV

ACȚIUNI DIRECTE

| Capitolul 1 | REPREZENTAREA PĂRȚILOR | 45 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1

| Articolul 100 | Obligația de reprezentare | 45 |
| --- | --- | --- |

Articolul 100

| Capitolul 2 | PROCEDURA SCRISĂ | 45 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 2

| Articolul 101 | Cuprinsul cererii introductive | 45 |
| --- | --- | --- |

Articolul 101

| Articolul 102 | Informațiile referitoare la notificări și comunicări | 45 |
| --- | --- | --- |

Articolul 102

| Articolul 103 | Anexele la cererea introductivă | 46 |
| --- | --- | --- |

Articolul 103

| Articolul 104 | Adaptarea cererii introductive | 46 |
| --- | --- | --- |

Articolul 104

| Articolul 105 | Nedepunerea documentelor necesare | 46 |
| --- | --- | --- |

Articolul 105

| Articolul 106 | Notificarea sau comunicarea cererii introductive | 47 |
| --- | --- | --- |

Articolul 106

| Articolul 107 | Memoriul în apărare | 47 |
| --- | --- | --- |

Articolul 107

| Articolul 108 | Replica și duplica | 47 |
| --- | --- | --- |

Articolul 108

| Articolul 109 | Procedura contradictorie | 47 |
| --- | --- | --- |

Articolul 109

| Capitolul 3 | MOTIVELE ȘI PROBELE | 48 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 3

| Articolul 110 | Motivele noi | 48 |
| --- | --- | --- |

Articolul 110

| Articolul 111 | Probe propuse sau depuse | 48 |
| --- | --- | --- |

Articolul 111

| Capitolul 4 | INTERVENȚIA | 48 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 4

| Articolul 112 | Obiectul și efectele intervenției | 48 |
| --- | --- | --- |

Articolul 112

| Articolul 113 | Cererea de intervenție | 48 |
| --- | --- | --- |

Articolul 113

| Articolul 114 | Decizia cu privire la cererea de intervenție | 49 |
| --- | --- | --- |

Articolul 114

| Articolul 115 | Depunerea memoriilor în intervenție | 49 |
| --- | --- | --- |

Articolul 115

| Capitolul 5 | PROCEDURA ACCELERATĂ | 50 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 5

| Articolul 116 | Procedura accelerată | 50 |
| --- | --- | --- |

Articolul 116

| Articolul 117 | Procedura scrisă | 50 |
| --- | --- | --- |

Articolul 117

| Articolul 118 | Intervenția în procedura accelerată | 50 |
| --- | --- | --- |

Articolul 118

| Articolul 119 | Faza orală a procedurii | 51 |
| --- | --- | --- |

Articolul 119

| Capitolul 6 | CHELTUIELI DE JUDECATĂ | 51 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 6

| Articolul 120 | Decizia asupra cheltuielilor de judecată | 51 |
| --- | --- | --- |

Articolul 120

| Articolul 121 | Reguli generale de alocare a cheltuielilor de judecată | 51 |
| --- | --- | --- |

Articolul 121

| Articolul 122 | Cheltuielile de judecată efectuate de intervenienți | 51 |
| --- | --- | --- |

Articolul 122

| Articolul 123 | Cheltuielile de judecată în caz de desistare | 52 |
| --- | --- | --- |

Articolul 123

| Articolul 124 | Cheltuielile de judecată în caz de nepronunțare asupra fondului | 52 |
| --- | --- | --- |

Articolul 124

| Articolul 125 | Cheltuielile de procedură | 52 |
| --- | --- | --- |

Articolul 125

| Articolul 126 | Cheltuielile de judecată recuperabile | 52 |
| --- | --- | --- |

Articolul 126

| Articolul 127 | Contestația privind cheltuielile de judecată recuperabile | 52 |
| --- | --- | --- |

Articolul 127

| Articolul 128 | Modalitățile de plată | 53 |
| --- | --- | --- |

Articolul 128

| TITLUL V | PROCEDURI SPECIALE | 53 |
| --- | --- | --- |

TITLUL V

TITLUL V

PROCEDURI SPECIALE

| Capitolul 1 | REPARTIZAREA CAUZELOR JUDECĂTORULUI RAPORTOR | 53 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1

| Articolul 129 | Repartizarea cauzelor judecătorului raportor | 53 |
| --- | --- | --- |

Articolul 129

| Capitolul 2 | TRANZACȚIILE JUDICIARE, DESISTĂRILE, NEPRONUNȚAREA ASUPRA FONDULUI ȘI INCIDENTELE DE PROCEDURĂ | 53 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 2

| Articolul 130 | Acordul amiabil | 53 |
| --- | --- | --- |

Articolul 130

| Articolul 131 | Desistarea | 53 |
| --- | --- | --- |

Articolul 131

| Articolul 132 | Nepronunțarea asupra fondului | 54 |
| --- | --- | --- |

Articolul 132

| Articolul 133 | Excepții și incidente de procedură | 54 |
| --- | --- | --- |

Articolul 133

| Capitolul 3 | HOTĂRÂRILE PRONUNȚATE ÎN CAUZELE JUDECATE ÎN LIPSĂ | 54 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 3

| Articolul 134 | Hotărârile pronunțate în cauzele judecate în lipsă | 54 |
| --- | --- | --- |

Articolul 134

| Articolul 135 | Opoziția la o hotărâre pronunțată într-o cauză judecată în lipsă | 55 |
| --- | --- | --- |

Articolul 135

| Capitolul 4 | CERERILE ȘI ACȚIUNILE REFERITOARE LA HOTĂRÂRI ȘI LA ORDONANȚE | 55 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 4

| Articolul 136 | Omisiunea de pronunțare | 55 |
| --- | --- | --- |

Articolul 136

| Articolul 137 | Terța opoziție | 55 |
| --- | --- | --- |

Articolul 137

| Articolul 138 | Interpretarea hotărârilor și a ordonanțelor | 56 |
| --- | --- | --- |

Articolul 138

| Articolul 139 | Revizuirea | 56 |
| --- | --- | --- |

Articolul 139

| Capitolul 5 | SUSPENDAREA ȘI CELELALTE MĂSURI PROVIZORII | 57 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 5

| Articolul 140 | Cererea de suspendare sau de măsuri provizorii | 57 |
| --- | --- | --- |

Articolul 140

| Articolul 141 | Decizia asupra cererii | 57 |
| --- | --- | --- |

Articolul 141

| Articolul 142 | Ordonanța de suspendare a executării sau de măsuri provizorii | 57 |
| --- | --- | --- |

Articolul 142

| Articolul 143 | Schimbarea împrejurărilor | 58 |
| --- | --- | --- |

Articolul 143

| Articolul 144 | Cererea nouă | 58 |
| --- | --- | --- |

Articolul 144

| Articolul 145 | Suspendarea în temeiul articolului 19 din SCA | 58 |
| --- | --- | --- |

Articolul 145

| DISPOZIȚII FINALE | 58 |
| --- | --- |

DISPOZIȚII FINALE

| Articolul 146 | Regulamentul adițional | 58 |
| --- | --- | --- |

Articolul 146

| Articolul 147 | Dispoziții de punere în aplicare | 58 |
| --- | --- | --- |

Articolul 147

| Articolul 148 | Organizarea de videoconferințe | 58 |
| --- | --- | --- |

Articolul 148

| Articolul 149 | Abrogare | 59 |
| --- | --- | --- |

Articolul 149

| Articolul 150 | Publicare și intrare în vigoare | 59 |
| --- | --- | --- |

Articolul 150

| Anexa I | – Decizia Curții din 12 decembrie 2016 privind depunerea și notificarea sau comunicarea actelor de procedură prin e-EFTACourt (2017/C 73/09) | 60 |
| --- | --- | --- |

Anexa I

Anexa I

– Decizia Curții din 12 decembrie 2016 privind depunerea și notificarea sau comunicarea actelor de procedură prin e-EFTACourt (2017/C 73/09)

| Anexa II | 62 |
| --- | --- |

Anexa II

CURTEA AELS,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 108 alineatul (2),

având în vedere competențele conferite Curții prin Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, în special articolul 43 alineatul (2) și articolul 43 din Protocolul 5 la acest acord (Statutul Curții),

având în vedere aprobarea dată de guvernele statelor AELS,

ADOPTĂ URMĂTORUL REGULAMENT DE PROCEDURĂ:

DISPOZIȚII INTRODUCTIVE

Articolul 1

Definiții

(1)   În prezentul regulament:

| (a) | „Acordul privind SEE” înseamnă partea principală a Acordului privind Spațiul Economic European, protocoalele și anexele la acesta, precum și actele la care se face referire în acesta; |
| --- | --- |

(a)

„Acordul privind SEE” înseamnă partea principală a Acordului privind Spațiul Economic European, protocoalele și anexele la acesta, precum și actele la care se face referire în acesta;

| (b) | „SCA” înseamnă Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, precum și protocoalele și anexele la acesta; |
| --- | --- |

(b)

„SCA” înseamnă Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, precum și protocoalele și anexele la acesta;

| (c) | „statut” înseamnă Protocolul 5 la SCA privind Statutul Curții de Justiție a AELS; |
| --- | --- |

(c)

„statut” înseamnă Protocolul 5 la SCA privind Statutul Curții de Justiție a AELS;

| (d) | „stat AELS” înseamnă un membru al Asociației Europene a Liberului Schimb care este parte la Acordul privind SEE și la SCA; |
| --- | --- |

(d)

„stat AELS” înseamnă un membru al Asociației Europene a Liberului Schimb care este parte la Acordul privind SEE și la SCA;

| (e) | „stat membru al UE” înseamnă un stat membru al Uniunii Europene care este parte la Acordul privind SEE; |
| --- | --- |

(e)

„stat membru al UE” înseamnă un stat membru al Uniunii Europene care este parte la Acordul privind SEE;

| (f) | „persoane interesate” înseamnă statele și instituțiile autorizate, în temeiul articolului 20 din statut, să prezinte Curții memorii sau observații; |
| --- | --- |

(f)

„persoane interesate” înseamnă statele și instituțiile autorizate, în temeiul articolului 20 din statut, să prezinte Curții memorii sau observații;

| (g) | termenii „parte” și „părți”, utilizați fără altă indicație, desemnează orice parte din procedură, inclusiv intervenienții; |
| --- | --- |

(g)

termenii „parte” și „părți”, utilizați fără altă indicație, desemnează orice parte din procedură, inclusiv intervenienții;

| (h) | termenii „parte principală” și „părți principale” desemnează, după caz, reclamantul sau pârâtul ori pe amândoi; |
| --- | --- |

(h)

termenii „parte principală” și „părți principale” desemnează, după caz, reclamantul sau pârâtul ori pe amândoi;

| (i) | „judecător ad-hoc” se referă la o persoană care înlocuiește un judecător ales dintr-o listă stabilită de comun acord de către guvernele statelor AELS, astfel cum se prevede la articolul 30 al patrulea paragraf din SCA. Această persoană este aleasă dintre persoanele de pe listă care au fost nominalizate de guvernul care a numit judecătorul ordinar care urmează să fie înlocuit. |
| --- | --- |

(i)

„judecător ad-hoc” se referă la o persoană care înlocuiește un judecător ales dintr-o listă stabilită de comun acord de către guvernele statelor AELS, astfel cum se prevede la articolul 30 al patrulea paragraf din SCA. Această persoană este aleasă dintre persoanele de pe listă care au fost nominalizate de guvernul care a numit judecătorul ordinar care urmează să fie înlocuit.

(2)   Toate trimiterile la masculin se interpretează ca referindu-se la toate genurile, după caz.

Articolul 2

Scop

Dispozițiile prezentului regulament pun în aplicare și completează, în măsura în care este necesar, prevederile relevante din Acordul privind SEE, SCA și statutul.

Dispozițiile prezentului regulament pun în aplicare și completează, în măsura în care este necesar, prevederile relevante din Acordul privind SEE, SCA și statutul.

TITLUL I

ORGANIZAREA CURȚII

CAPITOLUL 1

Judecătorii

Articolul 3

Începutul mandatului unui judecător

Mandatul unui judecător începe de la data stabilită în acest sens în actul de numire. Dacă în actul de numire nu se precizează data, mandatul începe la data emiterii actului de numire.

Articolul 4

Depunerea jurământului

Înainte de preluarea atribuțiilor, în conformitate cu articolul 2 din statut, în prima ședință publică a Curții la care asistă după numire, judecătorul depune următorul jurământ sau, ca alternativă, următoarea declarație solemnă:

„[Jur/Mă angajez solemn] să îmi exercit atribuțiile cu imparțialitate și conștiinciozitate; [Jur/Mă angajez solemn] că voi păstra secretul deliberărilor Curții AELS.”

Articolul 5

Angajamentul solemn

Imediat după depunerea jurământului, judecătorul semnează o declarație, în conformitate cu articolul 4 din statut, prin care se angajează solemn ca, atât pe durata mandatului său, cât și după încetarea acestuia, să respecte obligațiile care decurg din acesta, în special obligația de a avea un comportament integru și discret în ceea ce privește acceptarea, după încetarea mandatului, a anumitor funcții sau avantaje.

Articolul 6

Înlăturarea din funcție a unui judecător

(1)   Atunci când Curtea este chemată, în temeiul articolului 6 din statut, să decidă dacă un judecător nu mai îndeplinește condițiile cerute și obligațiile aferente funcției, președintele îl invită pe judecătorul în cauză să își prezinte observațiile, în ședință cu ușile închise și fără ca grefierul să fie prezent.

(2)   Curtea se pronunță fără ca grefierul să fie prezent. Judecătorul în cauză nu ia parte la deliberări.

Articolul 7

Rangul de vechime

(1)   Vechimea judecătorilor se calculează de la intrarea lor în funcție.

(2)   La vechime egală, rangul se determină după vârstă.

(3)   Judecătorii al căror mandat este reînnoit își păstrează rangul anterior.

(4)   Judecătorii aleși de pe lista prevăzută la articolul 30 al patrulea paragraf din SCA se clasează după judecătorii ordinari. Dacă aceeași cauză le este repartizată unui număr de doi sau mai mulți judecători, rangul lor intern se stabilește în funcție de vârstă.

CAPITOLUL 2

Președintele

Articolul 8

Alegerea președintelui

(1)   În conformitate cu articolul 30 al treilea paragraf din SCA, judecătorii aleg un președinte, din rândul lor, pentru un mandat de trei ani.

(2)   În cazul în care mandatul președintelui încetează înainte de expirarea duratei normale a funcției sale, se procedează la înlocuirea acestuia pentru perioada rămasă.

(3)   În cadrul alegerilor prevăzute la prezentul articol, votul este secret. Dacă un judecător obține majoritatea absolută, acesta este ales. Dacă niciun judecător nu obține majoritatea absolută, se organizează un al doilea tur de scrutin și se alege judecătorul care obține cele mai multe voturi. În cazul în care doi sau mai mulți judecători obțin un număr egal de voturi, este ales cel mai în vârstă dintre aceștia.

(4)   Numele președintelui ales în conformitate cu prezentul articol se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 9

Responsabilitățile președintelui

(1)   Președintele reprezintă Curtea.

(2)   Președintele conduce lucrările Curții și este responsabil de administrarea acesteia. Acesta prezidează ședințele de audiere a pledoariilor, deliberările și reuniunile administrative.

(3)   Președintele asigură buna funcționare a Curții.

Articolul 10

Situația în care președintele se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile

În cazul în care președintele se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile ori în cazul în care funcția de președinte este vacantă, președinția este asigurată de unul dintre ceilalți judecători, potrivit rangului de vechime stabilit la articolul 7.

CAPITOLUL 3

Grefa

Articolul 11

Numirea grefierului

(1)   Curtea numește grefierul.

(2)   În cazul în care postul de grefier este vacant, persoanele interesate să ocupe acest post sunt invitate printr-un anunț public să își depună candidatura în termen de cel puțin trei săptămâni, însoțită de detalii complete, inclusiv vârsta, cetățenia, diplomele universitare, cunoștințele lingvistice, ocupațiile actuale și anterioare, precum și experiența judiciară și internațională.

(3)   Numirea se face în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 8 alineatul (3).

(4)   Grefierul este numit pentru o perioadă de trei ani. Mandatul acestuia poate fi reînnoit. Curtea poate decide reînnoirea mandatului grefierului în funcție fără parcurgerea procedurii prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

(5)   Grefierul depune jurământul prevăzut la articolul 4 și semnează declarația prevăzută la articolul 5.

(6)   Grefierul nu poate fi înlăturat din funcție decât dacă nu mai îndeplinește condițiile cerute și obligațiile aferente funcției. Curtea decide după ce i-a acordat grefierului posibilitatea de a-și prezenta observațiile.

(7)   Dacă funcția grefierului încetează înainte de expirarea mandatului său, Curtea numește un nou grefier pentru o perioadă de trei ani.

(8)   Numele grefierului ales în conformitate cu prezentul articol se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 12

Grefierul adjunct

Curtea poate numi un grefier adjunct care să îl asiste pe grefier și să îl înlocuiască dacă acesta se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile.

Articolul 13

Situația în care grefierul și grefierul adjunct se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile

Dacă grefierul și, după caz, grefierul adjunct se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile, președintele desemnează un funcționar care să îndeplinească atribuțiile de grefier.

Articolul 14

Atribuțiile grefierului

(1)   Sub autoritatea președintelui, grefierul este însărcinat cu primirea, transmiterea și păstrarea tuturor înscrisurilor, precum și cu efectuarea notificărilor sau comunicărilor prevăzute în prezentul regulament.

(2)   Grefierul îi asistă pe judecători în exercițiul tuturor atribuțiilor lor.

(3)   Grefierul păstrează sigiliile și răspunde de arhive. Acesta răspunde de publicațiile Curții, în special de Culegerea de jurisprudență a Curții AELS, și de publicarea pe internet a documentelor referitoare la Curte.

(4)   Acesta răspunde, sub autoritatea președintelui, de gestionarea personalului și de administrarea Curții, precum și de gestiunea financiară și de contabilitatea acesteia, inclusiv de pregătirea și execuția bugetului.

(5)   Instrucțiunile pentru grefier sunt adoptate de Curte, la propunerea președintelui.

(6)   Cu excepția cazului în care există dispoziții contrare în prezentul regulament, grefierul asistă la ședințele Curții.

Articolul 15

Ținerea registrului

(1)   Grefa ține, sub răspunderea grefierului, un registru în care toate memoriile, precum și înscrisurile și mijloacele materiale de probă depuse în susținerea acestora sunt înregistrate cronologic și în ordinea depunerii lor.

(2)   Grefierul face mențiune cu privire la înregistrarea în registru pe exemplarele originale și, la cererea părților, pe copiile pe care acestea le prezintă în acest scop.

(3)   Înregistrările în registru și mențiunile prevăzute la alineatul precedent constituie acte autentice.

(4)   Normele privind ținerea registrului sunt prevăzute în Instrucțiunile pentru grefier menționate la articolul 14 alineatul (5).

(5)   În secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene se publică un aviz în care se indică data înregistrării cererii introductive, numele părților, concluziile cererii introductive, precum și prezentarea motivelor și a principalelor argumente invocate sau, după caz, data depunerii cererii de aviz consultativ, precum și indicarea instanței de trimitere, a părților din litigiul principal și a întrebărilor adresate Curții.

Articolul 16

Consultarea registrului, a hotărârilor și a ordonanțelor

(1)   Orice persoană poate consulta registrul la grefă și poate obține copii sau extrase din acesta, inclusiv copii ale hotărârilor și ordonanțelor, după achitarea tarifului grefei, stabilit de Curte la propunerea grefierului.

(2)   Părțile într-o cauză pot obține, sub rezerva articolelor 59 și 60 și după plata tarifului corespunzător, astfel cum s-a stabilit în conformitate cu alineatul precedent, copii certificate ale actelor de procedură și copii autentificate ale ordonanțelor și hotărârilor.

(3)   Niciun terț, persoană privată sau publică, nu poate avea acces la dosarul unei cauze decât cu autorizarea expresă a președintelui, dată după audierea părților. O astfel de autorizare nu poate fi acordată, în tot sau în parte, decât pe baza unei cereri formulate în scris, care trebuie să fie însoțită de o justificare detaliată a interesului legitim al terțului de a avea acces la dosarul respectiv.

(4)   Normele privind accesul la arhivele istorice ale Curții pot fi stabilite de Curte.

Articolul 17

Autorizarea de a furniza funcții de grefă

În urma aprobării de către statele AELS, Curtea poate furniza funcții de grefă organismelor judiciare cu caracter internațional.

CAPITOLUL 4

Funcționarii și ceilalți agenți

Articolul 18

Numire

(1)   Funcționarii și ceilalți agenți ai Curții sunt numiți în conformitate cu dispozițiile Statutului funcționarilor Curții de Justiție a AELS.

(2)   Înainte de preluarea atribuțiilor, funcționarul sau agentul depune în fața președintelui, în prezența grefierului, următorul jurământ sau, ca alternativă, următoarea declarație solemnă:

„[Jur/Mă angajez solemn] să îmi exercit cu deplină loialitate, discreție și potrivit conștiinței funcția încredințată de către Curtea AELS.”

Articolul 19

Organizare

Organizarea Curții este stabilită și poate fi modificată de către Curte.

CAPITOLUL 5

Funcționarea Curții

Articolul 20

Calendarul lucrărilor judiciare

(1)   Anul judiciar începe la 1 ianuarie și se încheie la data de 31 decembrie a fiecărui an calendaristic.

(2)   Vacanțele judecătorești sunt stabilite de Curte.

(3)   Pe durata vacanțelor judecătorești, în caz de urgență, președintele poate convoca judecătorii.

(4)   Curtea respectă zilele de sărbătoare legală ale locului în care își are sediul.

(5)   Curtea poate, în circumstanțe adecvate, să acorde concedii judecătorilor.

(6)   Datele vacanțelor judecătorești și lista zilelor de sărbătoare legală se publică anual în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 21

Desemnarea judecătorului raportor

(1)   Cât mai curând cu putință după depunerea actului de sesizare, președintele desemnează un judecător raportor al cauzei.

(2)   Președintele ia măsurile necesare pentru a desemna un alt judecător care să îndeplinească atribuțiile de raportor în cazul în care judecătorul raportor desemnat se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile.

Articolul 22

Abținerea și dezînvestirea unui judecător

(1)   Atunci când un judecător consideră, în conformitate cu articolul 15 primul și al doilea paragraf din statut, că nu poate participa la soluționarea unei cauze, îl informează pe președinte, care îl dispensează de participarea la soluționarea acelei cauze.

(2)   Atunci când președintele consideră, în conformitate cu articolul 15 primul și al doilea paragraf din statut, că un judecător nu poate participa la soluționarea unei cauze, îl informează pe respectivul judecător și ascultă observațiile acestuia înainte de a hotărî.

(3)   În conformitate cu articolul 15 al treilea paragraf din statut, orice dificultate legată de aplicarea prezentului articol se soluționează în conformitate cu articolul 30 al patrulea paragraf din SCA.

(4)   În cazul în care, în temeiul prezentului articol, un judecător se abține sau este dezînvestit, se alege un judecător ad-hoc pentru a-l înlocui, în conformitate cu articolul 30 al patrulea paragraf din SCA.

Articolul 23

Situația în care un judecător se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile

În cazul în care Curtea nu este completă din cauza faptului că un judecător se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile, se alege un judecător ad-hoc pentru a-l înlocui, în conformitate cu articolul 30 al patrulea paragraf din SCA.

Articolul 24

Ședințele de audiere a pledoariilor

(1)   Datele și orele la care Curtea organizează ședințele de audiere a pledoariilor sunt stabilite de către președinte.

(2)   Curtea poate să aleagă să desfășoare ședințe în alt loc decât cel în care își are sediul.

Articolul 25

Întocmirea proceselor-verbale

(1)   În cazul în care Curtea se întrunește în prezența grefierului, grefierul întocmește, dacă este cazul, un proces-verbal, care este semnat de președinte și de grefier.

(2)   În cazul în care Curtea se întrunește fără ca grefierul să fie prezent, președintele îl însărcinează, dacă este necesar, pe judecătorul cel mai nou în funcție potrivit rangului de vechime stabilit la articolul 7 să întocmească un proces-verbal care se semnează de judecătorul respectiv și de președinte.

Articolul 26

Deliberări

(1)   În cazul în care s-a organizat o ședință de audiere a pledoariilor, numai judecătorii care au participat la aceasta iau parte la deliberări.

(2)   Fiecare judecător care a participat la deliberări își exprimă părerea și o motivează.

(3)   Concluziile adoptate în urma discuției finale de majoritatea judecătorilor determină decizia Curții.

(4)   Deliberările Curții sunt și rămân secrete.

(5)   Dacă deliberările Curții privesc chestiuni administrative, grefierul asistă la acestea, în afară de cazul în care Curtea decide altfel.

Articolul 27

Deciziile Curții - cvorum

(1)   Deciziile Curții sunt valabile numai în cazul în care toți judecătorii au participat la deliberări.

(2)   În cazul în care Curtea este incompletă ca urmare a faptului că un judecător se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile sau se abține ori este dezînvestit, se alege un judecător ad-hoc care îl înlocuiește, în conformitate cu articolul 30 al patrulea paragraf din ASC.

(3)   Hotărârile Curții în materie administrativă pot fi adoptate cu doi judecători prezenți. În acest caz, votul președintelui este decisiv.

Articolul 28

Raportul anual

(1)   Curtea publică pe site-ul său web rapoarte, ordonanțe, hotărâri judecătorești și alte decizii judiciare.

(2)   Curtea poate decide să își publice raportul anual pe suport electronic.

CAPITOLUL 6

Regim lingvistic

Articolul 29

Limba Curții

(1)   Limba Curții este engleza. Această dispoziție se aplică întregii proceduri, inclusiv deliberărilor, deciziilor și proceselor-verbale ale Curții.

(2)   Limba engleză se utilizează în faza scrisă și în faza orală a procedurii, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament.

(3)   Fără a aduce atingere articolului 30, toate documentele justificative prezentate Curții sunt redactate în limba engleză sau sunt însoțite de o traducere în limba engleză, cu excepția cazului în care Curtea decide altfel.

(4)   În cazul documentelor lungi, traducerile pot fi limitate la anumite pasaje. Cu toate acestea, Curtea poate oricând, din oficiu sau la cererea uneia dintre părți, să ceară depunerea unei traduceri mai complete sau integrale.

(5)   Curtea poate, la cererea unei părți sau a unui intervenient, altul decât o parte interesată, să îi permită acestei părți sau acestui intervenient ca, în faza orală a procedurii, să se adreseze și să fie interpelat de Curte într-o limbă oficială a unui stat AELS sau a Uniunii Europene. Curtea asigură interpretarea în și din limba engleză. O astfel de cerere se depune cu cel puțin trei săptămâni înainte de faza orală a procedurii.

Articolul 30

Procedura de aviz consultativ

(1)   În cazul în care o cerere de aviz consultativ este înaintată Curții în conformitate cu articolul 34 din SCA, instanța de trimitere are dreptul să depună cererea în limba în care este soluționată cauza în fața acelei instanțe. Curtea asigură traducerea în limba engleză.

(2)   Instanța de trimitere și părțile din litigiul cu care este sesizată această instanță pot prezenta Curții înscrisuri în limba în care este soluționată cauza în fața acelei instanțe. Aceste înscrisuri se traduc în limba engleză în măsura în care Curtea consideră că acest lucru este necesar. Curtea asigură traducerea.

(3)   Curtea asigură traducerea raportului de ședință pentru a-l pune la dispoziție și în limba în care este soluționată cauza în fața instanței de trimitere.

(4)   Părțile din litigiul cu care este sesizată instanța de trimitere au dreptul de a se adresa oral Curții și de a fi interpelate de Curte în limba în care este soluționată cauza în fața acestei instanțe. Curtea asigură interpretarea în și din limba engleză. Partea care dorește să se prevaleze de această prevedere lingvistică informează grefa cu cel puțin trei săptămâni înainte de faza orală a procedurii.

(5)   Hotărârea Curții se pronunță în limba engleză și în limba în care a fost formulată cererea. Textele hotărârii în aceste limbi sunt autentice.

Articolul 31

Martorii

În cazul în care martorii sau experții declară că nu se pot exprima în mod adecvat în engleză, Curtea le poate acorda permisiunea să depună mărturie într-o altă limbă. Curtea asigură interpretarea. O astfel de cerere se depune, în mod normal, cu cel puțin trei săptămâni înainte de faza orală a procedurii.

Articolul 32

Publicațiile Curții

Publicațiile Curții se redactează în limbile engleză, germană, islandeză sau norvegiană.

TITLUL II

DISPOZIȚII PROCEDURALE COMUNE

CAPITOLUL 1

Drepturile și obligațiile agenților, consilierilor și avocaților

Articolul 33

Privilegii, imunități și facilități

(1)   Agenții, consilierii și avocații care compar în fața Curții sau în fața unei autorități judiciare căreia Curtea i-a adresat o cerere de comisie rogatorie se bucură de imunitate pentru afirmațiile orale și înscrisurile depuse referitoare la cauză sau la părți.

(2)   De asemenea, agenții, consilierii și avocații se bucură de următoarele privilegii și facilități:

| (a) | toate înscrisurile referitoare la procedură sunt exceptate de la percheziție și punere sub sechestru. În caz de litigiu, funcționarii vamali sau poliția pot sigila aceste documente; ulterior, acestea sunt transmise imediat Curții spre verificare, în prezența grefierului și a persoanei interesate; |
| --- | --- |

(a)

toate înscrisurile referitoare la procedură sunt exceptate de la percheziție și punere sub sechestru. În caz de litigiu, funcționarii vamali sau poliția pot sigila aceste documente; ulterior, acestea sunt transmise imediat Curții spre verificare, în prezența grefierului și a persoanei interesate;

| (b) | agenții, consilierii și avocații au dreptul la alocarea sumelor necesare în monedă străină pentru îndeplinirea sarcinilor lor; |
| --- | --- |

(b)

agenții, consilierii și avocații au dreptul la alocarea sumelor necesare în monedă străină pentru îndeplinirea sarcinilor lor;

| (c) | agenții, consilierii și avocații se bucură de libertate de deplasare în măsura necesară îndeplinirii sarcinilor lor. |
| --- | --- |

(c)

agenții, consilierii și avocații se bucură de libertate de deplasare în măsura necesară îndeplinirii sarcinilor lor.

Articolul 34

Calitatea de reprezentant al părții

(1)   Pentru a beneficia de privilegiile, imunitățile și facilitățile menționate la articolul 33, este necesar să se facă în prealabil dovada calității, după cum urmează:

| (a) | agenții, printr-un înscris oficial eliberat de mandantul lor, care îi notifică imediat grefierului o copie a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

agenții, printr-un înscris oficial eliberat de mandantul lor, care îi notifică imediat grefierului o copie a acestuia;

| (b) | avocații, printr-un document care certifică faptul că au dreptul să își exercite profesia în fața unei instanțe a unui stat parte la Acordul privind SEE și, atunci când partea pe care o reprezintă este o persoană juridică de drept privat, printr-un mandat eliberat de aceasta din urmă; |
| --- | --- |

(b)

avocații, printr-un document care certifică faptul că au dreptul să își exercite profesia în fața unei instanțe a unui stat parte la Acordul privind SEE și, atunci când partea pe care o reprezintă este o persoană juridică de drept privat, printr-un mandat eliberat de aceasta din urmă;

| (c) | consilierii, printr-un mandat eliberat de partea pe care o asistă. |
| --- | --- |

(c)

consilierii, printr-un mandat eliberat de partea pe care o asistă.

(2)   La nevoie, grefierul le eliberează o legitimație. Validitatea acestei legitimații este limitată la o perioadă determinată, care poate fi prelungită sau restrânsă în funcție de durata procedurii.

Articolul 35

Ridicarea imunității

(1)   Privilegiile, imunitățile și facilitățile menționate la articolul 33 sunt acordate exclusiv în interesul bunei desfășurări a procedurii.

(2)   Curtea poate ridica imunitatea în cazul în care consideră că această măsură nu împiedică buna desfășurare a procedurii.

Articolul 36

Excluderea din procedură

(1)   În cazul în care Curtea sau președintele apreciază conduita unui agent, a unui consilier sau a unui avocat în fața Curții, a președintelui, a unui judecător ori a grefierului ca fiind incompatibilă cu demnitatea Curții sau cu exigențele unei bune administrări a justiției sau că agentul, consilierul ori avocatul în cauză uzează de drepturile pe care le are în virtutea funcției sale în alte scopuri decât acelea pentru care îi sunt recunoscute aceste drepturi, Curtea informează persoana în cauză în legătură cu acest fapt. Atunci când Curtea informează despre aceasta autoritățile competente în fața cărora persoana în cauză este ținută să răspundă, o copie a scrisorii adresate autorităților respective este transmisă persoanei în cauză.

(2)   Pentru aceleași motive, Curtea poate oricând, prin ordonanță motivată, după ascultarea persoanei în cauză, să decidă să excludă din procedură un agent, un consilier sau un avocat. Această ordonanță este imediat executorie.

(3)   În cazul în care un agent, un consilier sau un avocat este exclus din procedură, aceasta se suspendă până la expirarea termenului stabilit de către președinte în scopul de a-i permite părții interesate să desemneze un alt agent, consilier sau avocat.

(4)   Deciziile luate în aplicarea prevederilor prezentului articol pot fi revocate.

CAPITOLUL 2

Notificare și comunicare

Articolul 37

Notificarea cererilor de aviz consultativ

În cazurile reglementate de articolul 34 din SCA, instanța unui stat AELS care își suspendă procedura și sesizează Curtea notifică decizia sa Curții. Decizia este apoi notificată de către grefier părților și persoanelor interesate, însoțită de o traducere în limba engleză a cererii.

Articolul 38

Modalitățile de notificare și comunicare

(1)   Actele pot fi notificate sau comunicate unei persoane prin poștă, în conformitate cu alineatul (2), prin e-EFTACourt, în conformitate cu alineatul (3), sau prin orice alte mijloace tehnice de comunicare, în conformitate cu alineatele (4) și (5).

(2)   Notificările și comunicările prevăzute de prezentul regulament se efectuează prin grija grefierului la domiciliul ales al destinatarului, fie prin expedierea, prin scrisoare recomandată cu confirmare de primire, a unei copii a actului care trebuie notificat, fie prin înmânarea acestei copii contra unei dovezi de primire. Copiile originalului care trebuie notificat sau comunicat se întocmesc și se certifică pentru conformitate cu originalul de către grefier, cu excepția cazului în care acestea au fost depuse de către părți în condițiile prevăzute la articolul 54 alineatul (3).

(3)   Curtea poate stabili, prin decizie, condițiile în care un memoriu poate fi notificat sau comunicat pe cale electronică sau prin orice alte mijloace tehnice. Decizia menționată se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se include în anexa I la prezentul regulament.

(4)   Atunci când destinatarul a consimțit să primească notificările sau comunicările prin orice alt mijloc tehnic de comunicare, notificarea sau comunicarea oricărui act de procedură, inclusiv a hotărârilor și a ordonanțelor Curții, poate fi efectuată prin transmiterea unei copii a înscrisului printr-un asemenea mijloc. În cazul în care un înscris trebuie notificat sau comunicat unei persoane prin astfel de mijloace tehnice, notificarea sau comunicarea se efectuează în ziua în care Curtea a transmis actul respectiv persoanei interesate prin mijloacele tehnice convenite.

(5)   În cazul în care, din motive tehnice sau din cauza naturii sau a volumului înscrisului, notificarea sau comunicarea acestuia în conformitate cu alineatul (4) este imposibilă sau nerealizabilă, înscrisul se notifică sau se comunică, în absența alegerii de domiciliu de către destinatar, la adresa acestuia din urmă potrivit modalităților prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol. Destinatarul este informat cu privire la aceasta prin mijloace tehnice de comunicare. În acest caz, se consideră că notificarea sau comunicarea asupra destinatarului s-a efectuat prin scrisoare recomandată în a zecea zi de la data depunerii acestei trimiteri la oficiul poștal al locului în care Curtea își are sediul, cu excepția cazului în care se dovedește prin confirmare de primire că scrisoarea a fost primită la o altă dată sau a cazului în care destinatarul îl informează pe grefier, în termen de trei săptămâni de la data informării, prin mijloace tehnice de comunicare, că notificarea sau comunicarea nu i-a parvenit.

CAPITOLUL 3

Termene

Articolul 39

Calculul termenelor

(1)   Termenele procedurale prevăzute în Acordul privind SEE, în SCA, în statut și în prezentul regulament se calculează după cum urmează:

| (a) | în cazul unui termen exprimat în zile, săptămâni, luni sau ani care începe să curgă de la momentul producerii unui eveniment sau al efectuării unui act, ziua producerii evenimentului sau a efectuării actului nu intră în calculul acelui termen; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui termen exprimat în zile, săptămâni, luni sau ani care începe să curgă de la momentul producerii unui eveniment sau al efectuării unui act, ziua producerii evenimentului sau a efectuării actului nu intră în calculul acelui termen;

| (b) | un termen exprimat în săptămâni expiră la sfârșitul zilei care, în ultima săptămână, are aceeași denumire sau aceeași cifră cu ziua producerii evenimentului sau a efectuării actului de la care începe să curgă termenul; |
| --- | --- |

(b)

un termen exprimat în săptămâni expiră la sfârșitul zilei care, în ultima săptămână, are aceeași denumire sau aceeași cifră cu ziua producerii evenimentului sau a efectuării actului de la care începe să curgă termenul;

| (c) | un termen exprimat în luni sau în ani expiră la sfârșitul zilei care, în ultima lună sau în ultimul an, are aceeași denumire sau aceeași cifră cu ziua producerii evenimentului sau a efectuării actului de la care începe să curgă termenul. În cazul unui termen exprimat în luni sau în ani, dacă ziua corespunzătoare expirării termenului nu există în ultima lună, termenul expiră la sfârșitul ultimei zile a lunii respective; |
| --- | --- |

(c)

un termen exprimat în luni sau în ani expiră la sfârșitul zilei care, în ultima lună sau în ultimul an, are aceeași denumire sau aceeași cifră cu ziua producerii evenimentului sau a efectuării actului de la care începe să curgă termenul. În cazul unui termen exprimat în luni sau în ani, dacă ziua corespunzătoare expirării termenului nu există în ultima lună, termenul expiră la sfârșitul ultimei zile a lunii respective;

| (d) | în cazul unui termen exprimat în luni și în zile, se socotesc în primul rând lunile întregi și apoi zilele; |
| --- | --- |

(d)

în cazul unui termen exprimat în luni și în zile, se socotesc în primul rând lunile întregi și apoi zilele;

| (e) | termenele includ zilele de sărbătoare legală prevăzute la articolul 20 și sâmbetele și duminicile; |
| --- | --- |

(e)

termenele includ zilele de sărbătoare legală prevăzute la articolul 20 și sâmbetele și duminicile;

| (f) | termenele nu se suspendă pe parcursul vacanțelor judecătorești prevăzute la articolul 20. |
| --- | --- |

(f)

termenele nu se suspendă pe parcursul vacanțelor judecătorești prevăzute la articolul 20.

(2)   În cazul în care termenul expiră într-o sâmbătă, într-o duminică sau într-o zi de sărbătoare legală, acesta se prelungește până la sfârșitul zilei lucrătoare care urmează.

Articolul 40

Acțiuni împotriva unei măsuri adoptate de Autoritatea AELS de Supraveghere

Termenul de introducere a unei acțiuni împotriva unei măsuri adoptate de Autoritatea AELS de Supraveghere începe să curgă din ziua următoare datei la care persoana în cauză a primit notificarea măsurii sau, în cazul în care măsura este publicată, începând cu sfârșitul celei de a paisprezecea zile de la publicarea acesteia în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 41

Distanța

Termenele procedurale prevăzute în Acordul privind SEE, în SCA, în statut și în prezentul regulament nu pot fi prelungite din considerente legate doar de distanță.

Articolul 42

Stabilirea și prelungirea termenelor

(1)   Termenele fixate în temeiul prezentului regulament pot fi prelungite de autoritatea care le-a stabilit.

(2)   Președintele poate delega grefierului dreptul de semnătură pentru a stabili anumite termene asupra cărora are competența de a hotărî în temeiul prezentului regulament sau pentru a acorda prelungirea acestora.

(3)   Un act de procedură depus la grefă după expirarea termenului stabilit de președinte sau de grefier în temeiul prezentului regulament nu poate fi acceptat decât în temeiul unei decizii în acest sens a președintelui.

Articolul 43

Forța majoră

Expirarea termenelor nu aduce atingere niciunui drept în cazul în care partea în cauză dovedește existența unui caz fortuit sau de forță majoră.

CAPITOLUL 4

Diferitele modalități de examinare a cauzelor

Articolul 44

Modalitățile de examinare a cauzelor

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor speciale prevăzute de statut sau de prezentul regulament, procedura în fața Curții cuprinde o fază scrisă și o fază orală.

(2)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatelor (3)-(5), Curtea judecă, în care sunt gata a fi soluționate, cauzele cu privire la care este sesizată în ordinea. Dacă cercetarea judecătorească referitoare la mai multe cauze este încheiată simultan, ordinea este determinată de data la care cererea introductivă a fost înscrisă în registrul de cereri.

(3)   Ținând seama de împrejurări speciale, președintele poate decide ca o cauză să fie judecată cu prioritate.

(4)   O cerere de aviz consultativ poate fi soluționată în procedură accelerată, în conformitate cu condițiile prevăzute la titlul III capitolul 2.

(5)   Acțiunea directă poate fi soluționată în procedură accelerată, în condițiile prevăzute la titlul IV capitolul 5.

Articolul 45

Anonimatul și omiterea anumitor date față de public

Din oficiu sau la cererea motivată a unei părți, formulată prin înscris separat, președintele, după ascultarea judecătorului raportor, poate omite numele sau denumirea unei părți din litigiu sau pe cel al/cea a altor persoane, menționate în cadrul procedurii, ori anumite date din documentele aferente cauzei la care publicul are acces dacă există motive legitime care justifică păstrarea confidențialității în privința identității unei persoane sau în privința conținutului datelor respective.

Articolul 46

Conexarea

(1)   După ce a acordat părților posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere, Curtea poate să dispună oricând conexarea a două sau mai multe cauze de același tip având același obiect, ca urmare a legăturii dintre ele, pentru buna desfășurare a fazei scrise sau a fazei orale a procedurii, precum și în vederea pronunțării hotărârii prin care se finalizează judecata. Președintele poate disjunge ulterior cauzele.

(2)   Toate părțile din cauzele conexate pot consulta la grefă dosarele cauzelor vizate de conexare. Cu toate acestea, președintele poate, prin ordonanță, la cererea unei părți, să excludă de la consultare anumite date confidențiale din dosarul cauzei.

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (2), actele de procedură depuse la dosarele cauzelor vizate de conexare se notifică sau se comunică părților din cauzele conexate în măsura în care reprezentanții acestor părți solicită acest lucru și au consimțit la modalitatea de notificare sau comunicare vizată la articolul 38 alineatul (3).

Articolul 47

Suspendarea procedurii

(1)   Procedura poate fi suspendată:

| (a) | la cererea unei părți principale, cu acordul celeilalte părți principale; sau |
| --- | --- |

(a)

la cererea unei părți principale, cu acordul celeilalte părți principale; sau

| (b) | atunci când buna administrare a justiției o impune. |
| --- | --- |

(b)

atunci când buna administrare a justiției o impune.

(2)   Decizia de suspendare a procedurii este luată de președinte după ascultarea judecătorului raportor și, cu excepția cauzelor care privesc emiterea unui aviz consultativ, a părților.

(3)   Procedura poate fi reluată printr-o decizie a președintelui adoptată în conformitate cu aceeași procedură prevăzută la alineatul (2), cu excepția cazului în care decizia de suspendare stabilește durata suspendării.

(4)   Deciziile prevăzute la alineatele (2) și (3) se notifică sau se comunică părților și persoanelor interesate.

(5)   Suspendarea procedurii produce efecte la data indicată în decizia de suspendare ori, în lipsa unei asemenea indicații, la data adoptării acestei din urmă decizii.

(6)   Pe durata suspendării procedurii, toate termenele procedurale se suspendă.

(7)   Decizia de reluare a procedurii înainte de expirarea duratei suspendării sau cea vizată la alineatul (8) este luată potrivit modalităților prevăzute la alineatul (2).

(8)   Atunci când decizia de suspendare nu stabilește durata acesteia, suspendarea încetează la data indicată în decizia de reluare a procedurii sau, în lipsa unei asemenea indicații, la data acestei din urmă decizii.

(9)   De la data reluării procedurii după suspendare, termenele procedurale suspendate se înlocuiesc cu termene noi, stabilite de președinte, care încep să curgă de la data respectivei reluări.

Articolul 48

Amânarea judecării unei cauze

Președintele poate, în circumstanțe speciale, după ascultarea părților, fie din proprie inițiativă, fie la cererea uneia dintre părți, să amâne judecarea cauzei până la o dată ulterioară. La cererea comună a părților, președintele poate dispune, de asemenea, amânarea judecării cauzei.

CAPITOLUL 5

Asistența judiciară

Articolul 49

Asistența judiciară

(1)   Orice parte care se află în imposibilitatea de a face față, în totalitate sau în parte, cheltuielilor de judecată poate oricând solicita Curții să beneficieze de asistență judiciară. Starea economică a solicitantului se evaluează ținând seama de elemente obiective precum veniturile, patrimoniul deținut și circumstanțele familiale.

(2)   Asistența judiciară acoperă, în totalitate sau în parte, cheltuielile aferente asistenței juridice și reprezentării de către un avocat în cadrul procedurilor în fața Curții. Aceste cheltuieli sunt suportate de Curte în conformitate cu articolul 52.

Articolul 50

Cererea de asistență judiciară

(1)   Cererea este însoțită de toate informațiile și înscrisurile justificative care permit evaluarea stării materiale a solicitantului, cum ar fi un certificat emis de o autoritate națională competentă care atestă această stare materială.

(2)   Această cerere nu implică asistarea de către avocat.

(3)   În procedurile de aviz consultativ, dacă solicitantul a beneficiat deja de asistență judiciară în fața instanței de trimitere, acesta depune decizia instanței respective și precizează ce cheltuieli sunt acoperite de sumele deja acordate.

(4)   În acțiunile directe, asistența judiciară poate fi solicitată înainte de introducerea acțiunii sau cât timp aceasta este pendinte. În cazul în care cererea se depune anterior introducerii acțiunii, solicitantul trebuie să expună pe scurt obiectul acțiunii pe care își propune să o inițieze, situația de fapt din speță și argumentația în susținerea acțiunii. Cererea trebuie să fie însoțită de înscrisuri justificative în acest sens.

Introducerea unei cereri de asistență judiciară suspendă, pentru cel care a formulat-o, termenul prevăzut pentru introducerea acțiunii până la data notificării sau comunicării ordonanței prin care se soluționează această cerere sau, în cazurile prevăzute la articolul 51 alineatul (4), a ordonanței prin care se desemnează avocatul însărcinat să reprezinte solicitantul.

Cererea de acordare a asistenței judiciare se respinge în cazul în care acțiunea în legătură cu care se solicită asistența judiciară pare în mod vădit inadmisibilă sau nefondată.

Curtea invită cealaltă parte să își prezinte observațiile scrise, cu excepția cazului în care reiese deja din informațiile prezentate că nu au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 49 alineatul (1) sau că se aplică paragraful precedent.

Articolul 51

Decizia cu privire la cererea de asistență judiciară

(1)   Imediat după depunerea cererii, președintele o atribuie unui judecător raportor care formulează, în termen scurt, o propunere cu privire la măsurile care se impun a fi luate în privința acesteia.

(2)   Decizia de acordare, în totalitate sau în parte, a asistenței judiciare sau de respingere a acesteia este luată de Curte la propunerea judecătorului raportor.

(3)   Curtea decide prin ordonanță. Ordonanța de respingere, în tot sau în parte, a cererii de acordare a beneficiului asistenței judiciare se motivează.

(4)   Prin ordonanța de admitere a cererii de asistență judiciară se poate desemna un avocat care să reprezinte persoana în cauză dacă acest avocat a fost propus de solicitant în cererea de asistență judiciară și și-a dat consimțământul cu privire la reprezentarea solicitantului în fața Curții.

(5)   Dacă solicitantul nu și-a desemnat un avocat sau dacă propunerea făcută de acesta nu este încuviințată de către Curte, grefierul transmite o copie a ordonanței și o copie a cererii de asistență judiciară către autoritatea menționată în anexa II ca fiind autoritatea competentă din statul AELS respectiv.

(6)   Avocatul însărcinat să reprezinte solicitantul este desemnat prin ordonanță, după caz, pe baza propunerilor solicitantului sau pe baza propunerilor transmise de autoritatea prevăzută la alineatul (5).

(7)   Ordonanța prin care se admite cererea de acordare a asistenței judiciare poate stabili o sumă de bani care urmează să fie plătită avocatului însărcinat să reprezinte persoana în cauză sau poate fixa un plafon al cheltuielilor și al onorariilor avocatului care, în principiu, nu poate fi depășit. Ordonanța poate stabili ca persoana în cauză să contribuie la cheltuielile menționate la articolul 52 alineatul (1), ținând seama de situația economică a acesteia.

Articolul 52

Plata unui avans și suportarea cheltuielilor de judecată

(1)   În cazul admiterii cererii de acordare a beneficiului asistenței judiciare, Curtea suportă, dacă este cazul în limitele stabilite de aceasta, cheltuielile legate de asistarea și de reprezentarea solicitantului în fața Curții. La cererea acestuia din urmă sau a reprezentantului său, se poate plăti un avans din aceste cheltuieli.

(2)   În acțiunile directe, în cazul în care, în temeiul deciziei prin care se finalizează judecata, beneficiarul asistenței judiciare trebuie să își suporte propriile cheltuieli de judecată, președintele stabilește prin ordonanță motivată cuantumul cheltuielilor și al onorariilor avocatului care rămân în sarcina Curții. Președintele poate înainta această chestiune Curții.

În cazul în care, prin decizia prin care se finalizează judecata, Curtea a obligat o altă parte să suporte cheltuielile de judecată ale beneficiarului asistenței judiciare, aceasta este obligată să ramburseze Curții sumele avansate cu titlu de asistență judiciară.

Sumele prevăzute la paragraful anterior sunt recuperate prin grija grefierului de la partea care a fost obligată la plata acestora.

În cazul în care beneficiarul asistenței cade în pretenții, Curtea poate, în măsura impusă de echitate, pronunțându-se asupra cheltuielilor în cadrul deciziei prin care se finalizează judecata, să dispună ca una sau mai multe dintre celelalte părți să își suporte propriile cheltuieli de judecată sau ca acestea să fie, în tot sau în parte, suportate de Curte cu titlu de asistență judiciară.

Articolul 53

Retragerea asistenței judiciare

Curtea poate să retragă beneficiul asistenței judiciare, din oficiu sau la cerere, după ascultarea persoanei în cauză, în cazul în care condițiile care au determinat admiterea cererii se schimbă pe parcursul judecății. Ordonanța de retragere a beneficiului asistenței judiciare se motivează.

CAPITOLUL 6

Procedura scrisă

Articolul 54

Depunerea memoriilor

(1)   Memoriile pot fi depuse pe suport de hârtie, în conformitate cu alineatele (2)-(7), sau prin e-EFTACourt, în conformitate cu alineatul (8).

(2)   Originalul oricărui memoriu trebuie să poarte semnătura agentului sau a avocatului părții ori, în cazul observațiilor prezentate în cadrul unei proceduri de aviz consultativ, pe cea a părții din litigiul principal sau a reprezentantului său dacă normele de procedură naționale aplicabile acelui litigiu permit acest lucru.

(3)   Originalul, însoțit de toate anexele menționate în cuprinsul său, se depune împreună cu cinci copii pentru Curte, iar în alte proceduri decât procedurile de aviz consultativ, împreună cu atâtea copii câte părți sunt în cauză. Aceste copii sunt certificate pentru conformitate cu originalul de către partea care le depune.

(4)   Toate memoriile se datează. În privința termenelor procedurale, se ține seama numai de data și ora depunerii originalului la grefă.

(5)   La fiecare memoriu se anexează un dosar care conține înscrisurile și mijloacele materiale de probă invocate în susținerea acestuia și un opis al acestor înscrisuri și mijloace materiale de probă.

(6)   În cazul în care, din cauza volumului, la memoriu se anexează un înscris sau un mijloc material de probă doar în extras, la grefă se depune înscrisul sau mijlocul material de probă complet sau o copie completă a acestuia.

(7)   Prin derogare de la alineatul (4) a doua teză, data la care o copie a originalului semnat al unui memoriu, inclusiv opisul înscrisurilor și al mijloacelor materiale de probă prevăzut la alineatul (5), îi parvine grefei prin orice mijloc tehnic de comunicare de care dispune Curtea se consideră că este data depunerii în scopul respectării termenelor procedurale cu condiția ca originalul semnat al memoriului, însoțit de anexele și copiile prevăzute la alineatul (3), să fie depus la grefă în cel mult 10 zile după această dată.

(8)   Curtea poate stabili, printr-o decizie, condițiile în care un memoriu transmis grefei pe cale electronică sau prin alte mijloace tehnice este considerat originalul acelui act. Decizia menționată se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se include în anexa I la prezentul regulament.

CAPITOLUL 7

Raportul preliminar

Articolul 55

Raportul preliminar

(1)   Atunci când se închide faza scrisă a procedurii, președintele stabilește data la care judecătorul raportor prezintă Curții un raport preliminar.

(2)   Raportul preliminar cuprinde propuneri cu privire la necesitatea luării unor măsuri speciale de organizare a procedurii sau a unor măsuri de cercetare judecătorească ori, dacă este cazul, cu privire la necesitatea adresării unor cereri de lămurire instanței de trimitere. Raportul cuprinde, de asemenea, propunerile judecătorului raportor cu privire la eventuala omitere a ședinței de audiere a pledoariilor.

(3)   Curtea decide cu privire la măsurile ce se impun a fi luate ca urmare a propunerilor judecătorului raportor.

CAPITOLUL 8

Măsurile de organizare a procedurii și activitățile de cercetare judecătorească

Articolul 56

Măsurile de organizare a procedurii și activitățile de cercetare judecătorească

(1)   În orice stadiu al procedurii, Curtea poate dispune orice măsură de organizare a procedurii sau orice măsură de cercetare judecătorească prevăzută la articolele următoare sau poate dispune repetarea sau extinderea unei cercetări anterioare.

(2)   Măsurile de organizare a procedurii sau orice măsură de cercetare judecătorească, pe care Curtea le-a dispus, pot fi efectuate chiar de Curte sau îi pot fi atribuite judecătorului raportor.

Articolul 57

Măsurile de organizare a procedurii

(1)   Măsurile de organizare a procedurii urmăresc să asigure pregătirea cauzelor pentru judecată, desfășurarea procedurilor și soluționarea litigiilor în cele mai bune condiții.

(2)   Măsurile de organizare a procedurii au ca obiect, în special:

| (a) | asigurarea bunei desfășurări a fazei scrise și a fazei orale a procedurii și facilitarea administrării probelor; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea bunei desfășurări a fazei scrise și a fazei orale a procedurii și facilitarea administrării probelor;

| (b) | identificarea aspectelor în privința cărora părțile trebuie să își completeze argumentația sau care necesită cercetare judecătorească; |
| --- | --- |

(b)

identificarea aspectelor în privința cărora părțile trebuie să își completeze argumentația sau care necesită cercetare judecătorească;

| (c) | precizarea concluziilor părților, precum și a motivelor și a argumentelor acestora și clarificarea aspectelor în litigiu; |
| --- | --- |

(c)

precizarea concluziilor părților, precum și a motivelor și a argumentelor acestora și clarificarea aspectelor în litigiu;

| (d) | facilitarea soluționării amiabile a litigiilor. |
| --- | --- |

(d)

facilitarea soluționării amiabile a litigiilor.

(3)   Măsurile de organizare a procedurii pot consta în special în:

| (a) | punerea de întrebări părților; |
| --- | --- |

(a)

punerea de întrebări părților;

| (b) | solicitarea adresată părților de a se pronunța, în scris sau oral, cu privire la anumite aspecte ale litigiului; |
| --- | --- |

(b)

solicitarea adresată părților de a se pronunța, în scris sau oral, cu privire la anumite aspecte ale litigiului;

| (c) | solicitarea adresată părților sau terților de a prezenta informații sau date; |
| --- | --- |

(c)

solicitarea adresată părților sau terților de a prezenta informații sau date;

| (d) | solicitarea adresată părților de a prezenta înscrisuri sau orice documente referitoare la cauză; |
| --- | --- |

(d)

solicitarea adresată părților de a prezenta înscrisuri sau orice documente referitoare la cauză;

| (e) | citarea la reuniuni a agenților, a consilierilor, a avocaților părților sau a părților în persoană. |
| --- | --- |

(e)

citarea la reuniuni a agenților, a consilierilor, a avocaților părților sau a părților în persoană.

(4)   Fiecare parte poate, în orice etapă a procedurii, să propună adoptarea sau modificarea unor măsuri de organizare a procedurii. Această propunere se face printr-un înscris separat sau într-o secțiune separată a memoriului în cauză. În astfel de cazuri, celelalte părți sunt ascultate înainte de adoptarea măsurilor avute în vedere.

(5)   În cazul în care circumstanțele procedurale impun acest lucru, grefierul informează părțile cu privire la măsurile avute în vedere de Curte și le oferă posibilitatea de a-și prezenta observațiile oral sau în scris.

Articolul 58

Activități de cercetare judecătorească

(1)   Curtea stabilește, prin ordonanță, activitățile de cercetare judecătorească pe care le consideră necesare și faptele ce trebuie dovedite. Aceasta se notifică sau se comunică imediat părților.

(2)   Înainte de pronunțarea unei hotărâri a Curții cu privire la măsurile de cercetare judecătorească prevăzute la alineatul (3) literele (c)-(e), grefierul informează părțile cu privire la măsurile pe care le are în vedere Curtea și le oferă posibilitatea de a formula observații oral sau în scris.

(3)   Fără a aduce atingere prevederilor articolelor 21 și 22 din statut, activitățile de cercetare judecătorească cuprind:

| (a) | înfățișarea personală a părților; |
| --- | --- |

(a)

înfățișarea personală a părților;

| (b) | solicitarea de informații și de prezentare de înscrisuri; |
| --- | --- |

(b)

solicitarea de informații și de prezentare de înscrisuri;

| (c) | proba testimonială; |
| --- | --- |

(c)

proba testimonială;

| (d) | expertiza; |
| --- | --- |

(d)

expertiza;

| (e) | cercetarea la fața locului. |
| --- | --- |

(e)

cercetarea la fața locului.

(4)   Proba contrară și completarea probatoriului solicitat sunt admisibile.

(5)   Părțile pot asista la activitățile de cercetare judecătorească.

Articolul 59

Tratamentul informațiilor și al înscrisurilor sau al mijloacelor materiale de probă confidențiale

(1)   Atunci când Curtea trebuie să examineze, pe baza elementelor de drept și de fapt invocate de o parte, caracterul confidențial, în privința celorlalte părți, al anumitor informații sau înscrisuri ori mijloace materiale de probă prezentate în fața Curții ca urmare a unei activități de cercetare judecătorească vizate la articolul 58 și susceptibile să fie pertinente astfel încât Curtea să se pronunțe asupra litigiului, aceste informații sau înscrisuri ori mijloace materiale de probă nu sunt comunicate celorlalte părți în stadiul acestei examinări.

(2)   Atunci când Curtea concluzionează, în cadrul examinării prevăzute la alineatul (1), că anumite informații sau înscrisuri ori mijloace materiale de probă prezentate în fața Curții sunt pertinente pentru pronunțarea asupra litigiului și prezintă, în privința celorlalte părți, un caracter confidențial, aceasta procedează la examinarea comparativă a acestui caracter confidențial și a exigențelor legate de dreptul la protecție jurisdicțională efectivă, în special de respectarea principiului contradictorialității.

(3)   La sfârșitul examinării comparative vizate la alineatul (2), Curtea poate decide să aducă la cunoștința celorlalte părți informațiile sau înscrisurile ori mijloacele materiale de probă confidențiale, dacă este cazul condiționând divulgarea acestora de asumarea unor angajamente specifice, sau să nu le comunice, precizând, prin ordonanță motivată, modalitățile care le permit în cea mai mare măsură posibilă celorlalte părți să își valorifice observațiile, în special dispunând prezentarea unei versiuni neconfidențiale sau a unui rezumat neconfidențial al informațiilor sau al înscrisurilor ori mijloacelor materiale de probă, care să reflecte conținutul lor esențial.

Articolul 60

Documentele în legătură cu care Autoritatea AELS de Supraveghere a refuzat accesul

În cazul în care Autoritatea AELS de Supraveghere a refuzat accesul la un înscris care a fost depus în cadrul unei acțiuni privind legalitatea acestui refuz, aflată pe rolul Curții, acel înscris nu se comunică celorlalte părți.

CAPITOLUL 9

Citarea și audierea martorilor și experților

Articolul 61

Proba testimonială

(1)   Curtea poate dispune, din oficiu sau la cererea unei părți, ca anumite fapte să fie dovedite de un martor. Cererea unei părți privind audierea unui martor trebuie să indice cu precizie faptele asupra cărora acesta va fi întrebat și motivele care justifică audierea sa. Curtea se pronunță prin ordonanță motivată cu privire la cerere.

(2)   Martorii sunt citați printr-o ordonanță a Curții care conține următoarele informații:

| (a) | numele și adresa martorilor; |
| --- | --- |

(a)

numele și adresa martorilor;

| (b) | indicarea faptelor în legătură cu care martorii trebuie să fie audiați; |
| --- | --- |

(b)

indicarea faptelor în legătură cu care martorii trebuie să fie audiați;

| (c) | dacă este cazul, detalii privind modalitățile stabilite de Curte pentru rambursarea cheltuielilor efectuate de martor. |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, detalii privind modalitățile stabilite de Curte pentru rambursarea cheltuielilor efectuate de martor.

(3)   Ordonanța se transmite părților și martorilor.

Articolul 62

Audierea martorilor

(1)   După verificarea identității martorilor, președintele îi informează că au obligația să ateste veridicitatea declarațiilor în condițiile precizate în prezentul regulament și că orice încălcare a acestei cerințe constituie o infracțiune în conformitate cu articolul 26 din statut.

(2)   Înainte de depunerea mărturiei, martorul rostește în fața Curții următorul jurământ sau, ca alternativă, următoarea declarație solemnă:

„[Jur/Mă angajez solemn] că voi spune adevărul, tot adevărul și numai adevărul.”

Curtea poate, după ascultarea părților, să încuviințeze ca martorul să nu depună jurământ sau să nu rostească declarația solemnă.

(3)   Martorii sunt ascultați de Curte, părțile fiind citate. După ce martorul a depus mărturia principală, președintele, la cererea unei părți sau din oficiu, precum și ceilalți judecători îi pot adresa întrebări. Cu încuviințarea președintelui, reprezentanții părților le pot adresa întrebări martorilor.

Articolul 63

Expertiza

(1)   Curtea poate dispune efectuarea unei expertize. În ordonanța de numire a expertului se precizează obiectivele expertizei și se stabilește un termen pentru depunerea raportului.

(2)   Expertului i se comunică o copie a ordonanței, precum și a tuturor înscrisurilor necesare îndeplinirii sarcinii sale. Expertul se află sub controlul judecătorului raportor, care poate asista la operațiunile de expertiză și care este informat cu privire la derularea sarcinilor încredințate expertului.

(3)   La cererea expertului, Curtea poate dispune audierea martorilor. Audierea se efectuează în conformitate cu articolul 62.

(4)   Expertul se poate pronunța doar în limitele obiectivelor care i-au fost încredințate în mod expres.

(5)   După depunerea raportului și notificarea sau comunicarea sa părților, Curtea poate dispune audierea expertului. Părțile sunt invitate să participe la audiere. La cererea uneia dintre părți sau din oficiu, președintele sau alți judecători pot pune întrebări expertului. Cu încuviințarea președintelui, reprezentanții părților îi pot adresa întrebări expertului.

(6)   După ce depune raportul, expertul rostește în fața Curții următorul jurământ sau, ca alternativă, următoarea declarație solemnă:

„[Jur/îmi asum angajamentul solemn] că mi-am îndeplinit misiunea potrivit conștiinței și cu deplină imparțialitate.”

Curtea poate, după ascultarea părților, să încuviințeze ca expertul să nu depună jurământ sau să nu rostească declarația solemnă.

Articolul 64

Obligațiile martorilor și ale experților

(1)   Martorul citat în mod corespunzător se supune citației și se prezintă la audiere, cu excepția cazului în care poate prezenta o scuză valabilă în fața Curții.

(2)   Curtea poate decide, în conformitate cu articolul 26 din statut, să sesizeze autoritatea competentă a statului AELS menționată în anexa II cu privire la orice martor care nu se prezintă sau la orice caz de mărturie mincinoasă din partea unui martor sau expert. Decizia Curții se transmite prin grija grefierului. Aceasta descrie faptele și împrejurările pe care se întemeiază denunțul.

Articolul 65

Recuzarea unui martor sau a unui expert

(1)   Dacă una dintre părți cere ca un martor sau un expert să fie recuzat pentru incapacitate, pentru nedemnitate sau pentru orice alt motiv ori în cazul în care un martor sau un expert refuză să depună mărturie, să presteze jurământ sau să rostească un angajament solemn echivalent jurământului, Curtea dispune în mod corespunzător.

(2)   Cererea de recuzare a unui martor sau a unui expert se face în termen de două săptămâni de la notificarea sau comunicarea ordonanței de citare a martorului sau de numire a expertului. Cererea de recuzare trebuie să cuprindă motivele recuzării și să indice natura probelor oferite.

Articolul 66

Cheltuielile martorilor și ale experților

(1)   Martorii și experții au dreptul la rambursarea cheltuielilor de deplasare și de ședere.

(2)   În cazul în care dispune audierea unor martori sau efectuarea unei expertize, Curtea le poate solicita părților sau uneia dintre ele să depună o sumă de bani care să garanteze acoperirea cheltuielilor martorilor sau ale experților.

(3)   Curtea efectuează plata în avans a fondurilor necesare pentru audierea unui martor sau pentru efectuarea unei expertize, dacă acestea au fost solicitate din oficiu.

(4)   Martorii au dreptul la o despăgubire pentru beneficiul nerealizat, iar experții – la onorarii pentru serviciile lor. Curtea le plătește martorilor și experților aceste sume, după ce aceștia își îndeplinesc obligațiile sau sarcinile.

Articolul 67

Procesul-verbal al ședințelor de cercetare judecătorească

(1)   Grefierul sau un judecător desemnat de președinte întocmește un proces-verbal al fiecărei ședințe de cercetare judecătorească. Procesul-verbal se semnează de către președinte sau de către judecătorul raportor însărcinat cu audierea martorului sau a expertului, precum și de către grefier sau de judecătorul desemnat să întocmească procesul-verbal. În prealabil, trebuie să li se dea posibilitatea martorilor să verifice conținutul procesului-verbal și să îl semneze.

(2)   Procesul-verbal constituie un act autentic.

Articolul 68

Comisia rogatorie

(1)   Curtea poate, la cererea părților sau din oficiu, să dispună efectuarea unor comisii rogatorii pentru audierea unor martori sau a unor experți.

(2)   Efectuarea comisiei rogatorii se dispune prin ordonanță; aceasta cuprinde numele, prenumele, calitatea și adresa martorilor sau a experților, indică faptele cu privire la care vor fi audiați martorii sau experții, desemnează părțile, agenții, avocații sau consilierii acestora, precum și domiciliul ales al acestora și expune pe scurt obiectul litigiului.

Grefierul notifică ordonanța părților.

(3)   Grefierul trimite ordonanța autorității competente menționate în anexa II, aparținând statului membru al AELS pe teritoriul căruia trebuie audiați martorii sau experții.

Dacă este cazul, grefierul anexează la ordonanță o traducere în limba sau în limbile oficiale ale statului destinatar.

Autoritatea desemnată în temeiul primului paragraf transmite ordonanța autorității judiciare competente potrivit dreptului intern.

Autoritatea judiciară competentă aduce la îndeplinire comisia rogatorie în conformitate cu prevederile dreptului său intern. După aducerea la îndeplinire, autoritatea judiciară competentă transmite autorității desemnate în temeiul primului paragraf ordonanța privind comisia rogatorie, înscrisurile rezultate din executarea acesteia și un borderou al cheltuielilor de judecată. Aceste înscrisuri se transmit grefierului.

Grefierul asigură efectuarea traducerii înscrisurilor în engleză.

(4)   Cheltuielile ocazionate de comisia rogatorie sunt în sarcina Curții, cu excepția situației în care aceasta dispune, dacă este cazul, să fie suportate de către părți.

CAPITOLUL 10

Faza orală a procedurii

Articolul 69

Data de deschidere a fazei orale a procedurii

Președintele stabilește data de deschidere a fazei orale a procedurii de îndată ce au fost finalizate toate măsurile de organizare a procedurii sau de cercetare judecătorească instituite, eventual, în cursul procedurii scrise.

Articolul 70

Renunțarea la faza orală a procedurii

Curtea poate decide, pe baza raportului judecătorului raportor, cu acordul expres al părților, să renunțe la faza orală a procedurii.

Articolul 71

Raportul de ședință

Înaintea fazei orale a procedurii, părților și persoanelor interesate li se comunică un raport de ședință al judecătorului raportor.

Articolul 72

Absența părților de la ședință

(1)   Atunci când o parte informează Curtea că nu va asista la ședința de audiere a pledoariilor sau atunci când Curtea constată în ședință lipsa nejustificată a unei părți legal citate, ședința de audiere a pledoariilor se desfășoară în absența părții respective.

(2)   Atunci când părțile principale precizează Curții că nu vor asista la ședința de audiere a pledoariilor, președintele decide dacă faza orală a procedurii poate fi închisă.

Articolul 73

Ședința comună de audiere a pledoariilor

Atunci când similitudinile existente între mai multe cauze de aceeași natură permit acest lucru, Curtea poate decide să organizeze o ședință de audiere a pledoariilor comună acestor cauze.

Articolul 74

Conducerea dezbaterilor

Dezbaterile sunt conduse de președinte, care exercită poliția ședinței.

Articolul 75

Ședința secretă

(1)   Pentru motive serioase, Curtea poate decide să soluționeze o cauză în ședință secretă, în conformitate cu articolul 27 din statut. Acest lucru se poate aplica și în cazul cererilor de aviz consultativ, la cererea instanței de trimitere.

(2)   Cererea de ședință secretă formulată de o parte trebuie să fie motivată și să indice dacă vizează dezbaterile în integralitate sau o parte a acestora. În cazul în care una dintre părți formulează o astfel de cerere, Curtea se pronunță după ascultarea părților.

(3)   Dezbaterile desfășurate în ședință secretă nu se fac publice.

Articolul 76

Pledoarii în fața Curții

Cu excepția cazului în care se aplică articolul 91 alineatul (3), o parte se poate adresa Curții numai prin intermediul agentului, al consilierului sau al avocatului său.

Articolul 77

Închiderea fazei orale a procedurii

După ascultarea pledoariilor părților și ale persoanelor interesate, președintele declară încheierea fazei orale a procedurii.

Articolul 78

Deschiderea sau redeschiderea fazei orale

Curtea poate oricând să dispună deschiderea sau redeschiderea fazei orale a procedurii, în special atunci când consideră că nu este suficient de lămurită sau atunci când o parte a invocat, după închiderea acestei faze, un fapt nou de natură să aibă o influență decisivă asupra deciziei Curții sau atunci când cauza trebuie soluționată pe baza unui argument care nu a fost dezbătut de părți sau de persoanele interesate.

Articolul 79

Procesul-verbal al ședinței

(1)   Grefierul sau un judecător desemnat de președinte întocmește un proces-verbal al fiecărei ședințe, în conformitate cu articolul 25.

(2)   Procesul-verbal cuprinde data și locul ședinței de audiere a pledoariilor, numele grefierului și al judecătorilor prezenți, numărul de referință al cauzei, numele părților, numele și descrierile agenților, consilierilor și avocaților părților, indicarea eventualelor înscrisuri depuse de părți în cursul ședinței, precum și deciziile Curții sau ale președintelui pronunțate în ședință.

(3)   Procesul-verbal este semnat de președinte și de grefier sau de judecătorul desemnat să întocmească procesul-verbal. Procesul-verbal constituie un act autentic.

(4)   Părțile și persoanele interesate pot consulta procesele-verbale ale grefei și pot obține copii pe cheltuiala lor.

CAPITOLUL 11

Hotărârile și ordonanțele

Articolul 80

Informații privind data pronunțării hotărârilor

Părțile și persoanele interesate sunt informate cu privire la data pronunțării hotărârii.

Articolul 81

Cuprinsul hotărârii

Hotărârea cuprinde:

| (a) | mențiunea că este pronunțată de Curte; |
| --- | --- |

(a)

mențiunea că este pronunțată de Curte;

| (b) | data pronunțării; |
| --- | --- |

(b)

data pronunțării;

| (c) | numele președintelui și ale judecătorilor care au luat parte la deliberări, cu indicarea judecătorului raportor; |
| --- | --- |

(c)

numele președintelui și ale judecătorilor care au luat parte la deliberări, cu indicarea judecătorului raportor;

| (d) | numele grefierului; |
| --- | --- |

(d)

numele grefierului;

| (e) | indicarea părților sau a persoanelor interesate care au participat la procedură; |
| --- | --- |

(e)

indicarea părților sau a persoanelor interesate care au participat la procedură;

| (f) | numele reprezentanților lor; |
| --- | --- |

(f)

numele reprezentanților lor;

| (g) | în cazul acțiunilor directe, concluziile părților; |
| --- | --- |

(g)

în cazul acțiunilor directe, concluziile părților;

| (h) | dacă este cazul, data ședinței de audiere a pledoariilor; |
| --- | --- |

(h)

dacă este cazul, data ședinței de audiere a pledoariilor;

| (i) | un rezumat al faptelor; |
| --- | --- |

(i)

un rezumat al faptelor;

| (j) | un rezumat al memoriilor părților; |
| --- | --- |

(j)

un rezumat al memoriilor părților;

| (k) | motivele; |
| --- | --- |

(k)

motivele;

| (l) | dispozitivul, inclusiv, dacă este cazul, soluția privitoare la cheltuielile de judecată. |
| --- | --- |

(l)

dispozitivul, inclusiv, dacă este cazul, soluția privitoare la cheltuielile de judecată.

Articolul 82

Pronunțarea și notificarea sau comunicarea hotărârii

(1)   Hotărârea se pronunță în ședință publică; părțile sunt invitate să participe la pronunțarea acesteia.

(2)   Originalul hotărârii, semnat de președinte, de judecătorii care au luat parte la deliberări și de grefier, este sigilat și depus la grefă; copiile legalizate ale hotărârii se notifică părților și, dacă este cazul, instanței de trimitere și persoanelor interesate.

(3)   Grefierul și președintele consemnează pe originalul hotărârii data pronunțării acesteia.

Articolul 83

Cuprinsul ordonanței

(1)   Ordonanța cuprinde:

| (a) | mențiunea că este pronunțată de Curte sau de președinte, după caz; |
| --- | --- |

(a)

mențiunea că este pronunțată de Curte sau de președinte, după caz;

| (b) | data adoptării; |
| --- | --- |

(b)

data adoptării;

| (c) | indicarea temeiului juridic care stă la baza acesteia; |
| --- | --- |

(c)

indicarea temeiului juridic care stă la baza acesteia;

| (d) | numele președintelui și, dacă este cazul, cele ale judecătorilor care au luat parte la deliberări, cu indicarea judecătorului raportor; |
| --- | --- |

(d)

numele președintelui și, dacă este cazul, cele ale judecătorilor care au luat parte la deliberări, cu indicarea judecătorului raportor;

| (e) | numele grefierului; |
| --- | --- |

(e)

numele grefierului;

| (f) | indicarea părților sau a părților din litigiul principal; |
| --- | --- |

(f)

indicarea părților sau a părților din litigiul principal;

| (g) | numele reprezentanților lor; |
| --- | --- |

(g)

numele reprezentanților lor;

| (h) | dispozitivul, inclusiv, dacă este cazul, soluția privitoare la cheltuielile de judecată. |
| --- | --- |

(h)

dispozitivul, inclusiv, dacă este cazul, soluția privitoare la cheltuielile de judecată.

(2)   Atunci când prezentul regulament prevede că o ordonanță trebuie motivată, aceasta cuprinde în plus:

| (a) | în cazul acțiunilor directe, concluziile părților; |
| --- | --- |

(a)

în cazul acțiunilor directe, concluziile părților;

| (b) | un rezumat al faptelor; |
| --- | --- |

(b)

un rezumat al faptelor;

| (c) | un rezumat al memoriilor; |
| --- | --- |

(c)

un rezumat al memoriilor;

| (d) | motivele pe care se întemeiază decizia luată. |
| --- | --- |

(d)

motivele pe care se întemeiază decizia luată.

Articolul 84

Semnarea și notificarea sau comunicarea ordonanței

Originalul ordonanței, semnat de președinte și de grefier, este sigilat și depus la grefă; copiile legalizate ale ordonanței li se notifică sau li se comunică părților și, dacă este cazul, instanței de trimitere și persoanelor interesate.

Articolul 85

Efectul obligatoriu al hotărârilor și al ordonanțelor

(1)   Hotărârea este obligatorie de la data pronunțării sale.

(2)   Ordonanța este obligatorie de la data notificării sau comunicării sale.

Articolul 86

Avizul

În secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene se publică un aviz care cuprinde data și dispozitivul hotărârilor și ordonanțelor Curții prin care se finalizează judecata.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 87

Îndreptarea hotărârilor și a ordonanțelor

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor referitoare la interpretarea hotărârilor, Curtea poate, din oficiu sau la cererea unei părți sau a unei persoane interesate, în termen de două săptămâni de la pronunțarea hotărârii sau de la notificarea sau comunicarea ordonanței, să rectifice erorile materiale, erorile de calcul și inexactitățile evidente care afectează hotărârile și ordonanțele.

(2)   Cererile și solicitările de îndreptare se repartizează judecătorului raportor responsabil de cauza la care se referă cererea sau solicitarea. Președintele ia măsurile necesare pentru a desemna un alt judecător care să îndeplinească atribuțiile de raportor în cazul în care judecătorul raportor desemnat se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile.

(3)   În cazul în care cererea de îndreptare privește dispozitivul sau unul dintre motivele care constituie temeiul necesar al dispozitivului, părțile, care sunt informate în mod corespunzător de către grefier, pot depune observații scrise în termenul stabilit de către președinte.

(4)   Curtea ia o decizie în ședință cu ușile închise.

(5)   Originalul ordonanței prin care se dispune îndreptarea se anexează originalului deciziei îndreptate. Se face mențiune despre această ordonanță pe marginea originalului deciziei îndreptate.

TITLUL III

PROCEDURA DE AVIZ CONSULTATIV

CAPITOLUL 1

Dispoziții generale

Articolul 88

Cuprinsul cererii de aviz consultativ

(1)   Cererea de aviz consultativ este însoțită de un rezumat al cauzei înaintate în fața instanței naționale, inclusiv o descriere a faptelor cauzei, precum și o prezentare a dispozițiilor de drept intern aplicabile în cauză și, dacă este cazul, a jurisprudenței naționale relevante necesare pentru a permite Curții să aprecieze întrebarea la care se solicită un răspuns.

(2)   Cererea este însoțită de o expunere a motivelor care au determinat instanța de trimitere să solicite avizul consultativ, precum și a raportului dintre dispozițiile dreptului SEE și legislația națională aplicabilă în litigiul principal.

Articolul 89

Anonimatul

(1)   Atunci când anonimatul a fost acordat de instanța de trimitere, Curtea îl respectă în cadrul procedurii pendinte în fața sa.

(2)   La cererea instanței de trimitere sau la cererea corespunzător motivată a unei părți din litigiul principal ori din oficiu, președintele poate, în plus, dacă consideră necesar și după ascultarea judecătorului raportor, să procedeze la anonimizarea uneia sau mai multor persoane ori entități având legătură cu litigiul.

Articolul 90

Participarea la procedura de aviz consultativ

(1)   În termen de două luni de la notificarea de către grefier în temeiul articolului 37, părțile din litigiul principal și persoanele interesate au dreptul de a prezenta Curții memorii sau observații scrise.

(2)   Neparticiparea la procedura scrisă nu împiedică participarea la faza orală a procedurii.

Articolul 91

Părțile din litigiul principal

(1)   Părțile din litigiul principal sunt cele determinate ca atare de instanța de trimitere, în conformitate cu normele de procedură naționale.

(2)   În cazul în care această instanță informează Curtea cu privire la admiterea unei părți noi în litigiul principal, iar procedura în fața Curții este deja pendinte, această parte trebuie să accepte procedura în stadiul în care se află la momentul informării respective. Această parte primește o copie a tuturor memoriilor notificate deja părților din litigiul principal și persoanelor interesate.

(3)   În ceea ce privește reprezentarea și înfățișarea părților din litigiul principal, Curtea ține seama de normele de procedură aplicabile în fața instanței pe care a sesizat-o. În caz de îndoială în ceea ce privește posibilitatea unei persoane de a reprezenta o parte din litigiul principal potrivit dreptului național, Curtea poate solicita instanței de trimitere informații cu privire la normele de procedură aplicabile.

Articolul 92

Traducerea și notificarea sau comunicarea cererii de aviz consultativ

În conformitate cu articolul 37, cererile de aviz consultativ se notifică în versiunea originală, însoțite de o traducere în limba engleză.

Articolul 93

Răspunsul prin ordonanță motivată

Atunci când o întrebare adresată Curții în vederea obținerii unui aviz consultativ este în mod vădit identică cu o chestiune asupra căreia Curtea s-a pronunțat deja sau în legătură cu care a emis deja un aviz, Curtea poate oricând, la propunerea judecătorului raportor, după ce a solicitat clarificări în temeiul articolului 95 din partea instanței care a adresat întrebarea și după ascultarea eventualelor observații prezentate de părțile din litigiul principal și de persoanele interesate, să se pronunțe printr-o ordonanță motivată în care să facă trimitere la hotărârea sa anterioară sau la avizul său anterior.

Articolul 94

Sesizarea Curții

(1)   Curtea rămâne sesizată cu o cerere de aviz consultativ atât timp cât instanța care a sesizat Curtea cu acea cerere nu a retras-o. Retragerea unei cereri poate fi luată în considerare până în momentul în care persoanelor interesate li se notifică sau li se comunică data pronunțării hotărârii.

(2)   Cu toate acestea, Curtea poate oricând să constate că nu mai sunt îndeplinite condițiile pe care se întemeiază competența sa.

Articolul 95

Cererea de lămuriri

(1)   Fără a aduce atingere măsurilor de organizare a procedurii și activităților de cercetare judecătorească prevăzute de prezentul regulament, Curtea poate să solicite lămuriri instanței de trimitere, stabilind un termen în acest scop.

(2)   Răspunsul instanței de trimitere la această cerere li se notifică sau li se comunică părților din litigiul principal și persoanelor interesate.

Articolul 96

Cheltuielile de judecată ocazionate de procedura de aviz consultativ

Competența de a se pronunța asupra cheltuielilor de judecată ocazionate de procedura de aviz consultativ îi aparține instanței de trimitere.

Articolul 97

Interpretarea avizelor consultative

(1)   Articolul 138 privind interpretarea hotărârilor și a ordonanțelor nu se aplică deciziilor date ca răspuns la o cerere de aviz consultativ.

(2)   Instanțele naționale apreciază dacă un aviz consultativ aduce suficiente orientări sau dacă este necesar să sesizeze din nou Curtea.

CAPITOLUL 2

Procedura accelerată

Articolul 98

Procedura accelerată

(1)   La cererea instanței naționale sau, în mod excepțional, din oficiu, președintele, după ascultarea judecătorului raportor, poate decide, în cazul unei cereri de aviz consultativ, aplicarea unei proceduri accelerate care să deroge de la dispozițiile prezentului regulament dacă împrejurările invocate permit să se stabilească urgența de a se pronunța asupra întrebării adresate Curții.

(2)   În acest caz, președintele poate stabili imediat data ședinței de audiere a pledoariilor, care li se notifică părților din litigiul principal și persoanelor interesate odată cu notificarea sau comunicarea cererii de aviz consultativ.

(3)   Părțile din litigiul principal și persoanele interesate pot să depună memorii sau observații scrise într-un termen stabilit de președinte, care nu poate fi mai mic de 15 zile. Președintele poate solicita ca acestea să își limiteze memoriile sau observațiile scrise la aspectele de drept esențiale ridicate prin întrebarea preliminară.

(4)   Eventualele memorii sau observații scrise li se notifică părților din litigiul principal și persoanelor interesate înainte de ședință.

(5)   Președintele poate decide să renunțe la raportul de ședință sau la traducerea raportului de ședință.

Articolul 99

Depunerea și notificarea sau comunicarea memoriilor

(1)   Articolul 54 se aplică depunerii memoriilor. Prin derogare de la articolul 54 alineatul (7), data la care o copie a originalului semnat al memoriilor sau al observațiilor scrise, inclusiv opisul înscrisurilor prevăzut la articolul 54 alineatul (5), îi parvine grefei prin orice mijloace tehnice de comunicare de care dispune Curtea se consideră că reprezintă data depunerii în scopul respectării termenelor procedurale, cu condiția ca originalul semnat al memoriilor sau al observațiilor scrise, însoțit de anexele și de copiile prevăzute la articolul 54 alineatul (3), să fie depus la grefă în cel mult cinci zile după această dată.

(2)   Notificările și comunicările prevăzute la articolul 98 se pot efectua prin transmiterea unei copii a înscrisului prin orice mijloc tehnic de comunicare de care dispun Curtea și destinatarul.

TITLUL IV

ACȚIUNI DIRECTE

CAPITOLUL 1

Reprezentarea părților

Articolul 100

Obligația de reprezentare

(1)   Părțile pot fi reprezentate numai de agentul sau avocatul lor.

(2)   Agenții și avocații au obligația să depună la grefă un document oficial sau un mandat eliberat de partea pe care o reprezintă.

(3)   În plus, avocatul care asistă sau reprezintă o parte are obligația să depună la grefă un document care să certifice că are dreptul să își exercite profesia în fața unei instanțe a unui stat AELS sau a unui stat membru al UE.

CAPITOLUL 2

Procedura scrisă

Articolul 101

Cuprinsul cererii introductive

(1)   Cererea introductivă prevăzută la articolul 19 din statut cuprinde:

| (a) | numele sau denumirea și adresa reclamantului; |
| --- | --- |

(a)

numele sau denumirea și adresa reclamantului;

| (b) | indicarea părții împotriva căreia este formulată cererea introductivă; |
| --- | --- |

(b)

indicarea părții împotriva căreia este formulată cererea introductivă;

| (c) | obiectul litigiului, motivele și argumentele invocate, precum și o expunere sumară a motivelor menționate; |
| --- | --- |

(c)

obiectul litigiului, motivele și argumentele invocate, precum și o expunere sumară a motivelor menționate;

| (d) | concluziile reclamantului; |
| --- | --- |

(d)

concluziile reclamantului;

| (e) | probele sau propunerea de probe, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(e)

probele sau propunerea de probe, dacă este necesar.

(2)   Cererea unei persoane juridice de drept privat trebuie însoțită de:

| (a) | instrumentul sau instrumentele care constituie sau reglementează persoana juridică respectivă sau un extras recent din registrul societăților comerciale, al firmelor sau al asociațiilor sau orice altă dovadă a existenței sale juridice; |
| --- | --- |

(a)

instrumentul sau instrumentele care constituie sau reglementează persoana juridică respectivă sau un extras recent din registrul societăților comerciale, al firmelor sau al asociațiilor sau orice altă dovadă a existenței sale juridice;

| (b) | dovada că mandatul acordat avocatului reclamantului i-a fost conferit în mod corespunzător de către o persoană autorizată în acest scop. |
| --- | --- |

(b)

dovada că mandatul acordat avocatului reclamantului i-a fost conferit în mod corespunzător de către o persoană autorizată în acest scop.

Articolul 102

Informațiile referitoare la notificări și comunicări

(1)   Pentru îndeplinirea procedurii, în cererea introductivă se indică domiciliul ales pentru primirea de notificări și comunicări. Cererea introductivă cuprinde numele persoanei care este autorizată și care a consimțit să primească toate notificările și comunicările.

(2)   Pe lângă indicarea domiciliului ales menționată la alineatul (1) sau în locul acesteia, în cererea introductivă se poate menționa că avocatul sau agentul consimte să primească notificările sau comunicările prin e-EFTACourt sau prin orice alt mijloc tehnic de comunicare.

(3)   În cazul în care cererea introductivă nu îndeplinește condițiile prevăzute la alineatele (1) și (2) și atât timp cât această neregularitate nu este îndreptată, toate notificările sau comunicările efectuate în vederea îndeplinirii procedurii, destinate părții vizate, se realizează prin scrisoare recomandată adresată agentului sau avocatului părții. Prin derogare de la articolul 38, notificarea sau comunicarea se consideră legal îndeplinită prin depunerea scrisorii recomandate la oficiul poștal al localității în care își are sediul Curtea.

Articolul 103

Anexele la cererea introductivă

(1)   Cererea introductivă este însoțită, dacă este necesar, de înscrisurile indicate la articolul 19 al doilea paragraf din statut.

(2)   În circumstanțele menționate la articolul 37 din SCA, cererea este însoțită de documente justificative privind data la care a fost sesizată Autoritatea AELS de Supraveghere, în conformitate cu articolul respectiv.

Articolul 104

Adaptarea cererii introductive

(1)   Atunci când o decizie a Autorității AELS de Supraveghere, a cărei anulare este solicitată, este înlocuită sau modificată printr-o altă decizie a Autorității AELS de Supraveghere având același obiect, reclamantul poate, înainte de închiderea fazei orale a procedurii sau înainte de decizia Curții de a se pronunța fără parcurgerea fazei orale a procedurii, să își adapteze cererea introductivă pentru a ține cont de acest element nou.

(2)   Adaptarea cererii introductive trebuie efectuată prin înscris separat și în termenul prevăzut la articolul 36 al treilea paragraf din SCA în care poate fi solicitată anularea deciziei Autorității AELS de Supraveghere care justifică adaptarea cererii introductive.

(3)   Memoriul în adaptare conține:

| (a) | concluziile adaptate; |
| --- | --- |

(a)

concluziile adaptate;

| (b) | dacă este necesar, motivele și argumentele adaptate; |
| --- | --- |

(b)

dacă este necesar, motivele și argumentele adaptate;

| (c) | dacă este necesar, probele și propunerea de probe legate de adaptarea concluziilor. |
| --- | --- |

(c)

dacă este necesar, probele și propunerea de probe legate de adaptarea concluziilor.

(4)   Memoriul în adaptare este însoțit de decizia Autorității AELS de Supraveghere care justifică adaptarea cererii introductive. Dacă nu se depune această decizie, grefierul stabilește un termen rezonabil în care reclamantul trebuie să o depună. În cazul în care, în termenul stabilit în acest scop, reclamantul nu procedează la depunerea deciziei, Curtea decide dacă nerespectarea acestei cerințe determină inadmisibilitatea memoriului în adaptarea cererii introductive.

(5)   Fără a aduce atingere deciziei care urmează a fi luată de Curte cu privire la admisibilitatea memoriului în adaptarea cererii introductive, președintele stabilește un termen în care pârâtul să răspundă la memoriul în adaptare.

(6)   Președintele stabilește, dacă este cazul, un termen în care intervenienții să își completeze memoriile în intervenție ținând seama de memoriul în adaptarea cererii introductive și de memoriul în răspuns. În acest scop, aceste memorii se notifică sau se comunică simultan intervenienților.

Articolul 105

Nedepunerea documentelor necesare

Dacă înscrisurile prevăzute la articolul 100, la articolul 101 alineatul (2) și la articolul 103 nu sunt depuse, grefierul stabilește un termen rezonabil pentru ca partea vizată să le depună. Dacă partea vizată nu depune documentele necesare în termenul stabilit în acest scop, Curtea, după ascultarea judecătorului raportor, decide dacă nerespectarea acestei cerințe de procedură determină inadmisibilitatea cererii introductive sau a memoriului pentru neîndeplinirea condițiilor de formă.

Articolul 106

Notificarea sau comunicarea cererii introductive

(1)   Cererea introductivă se notifică sau se comunică pârâtului prin expedierea, prin scrisoare recomandată cu confirmare de primire, a unei copii certificate pentru conformitate cu originalul a cererii introductive sau prin înmânarea acestei copii contra unei dovezi de primire. În cazul în care pârâtul a consimțit în prealabil ca cererile să fie notificate sau comunicate prin e-EFTACourt sau prin orice alt mijloc tehnic de comunicare, notificarea sau comunicarea cererii introductive poate fi efectuată în consecință.

(2)   În cazurile prevăzute la articolul 105, notificarea sau comunicarea se face imediat după îndreptarea neregularității sau imediat după ce Curtea a declarat cererea introductivă admisibilă în pofida nerespectării condițiilor enumerate la articolul 100, la articolul 101 alineatul (2) și la articolul 103.

Articolul 107

Memoriul în apărare

(1)   În termen de două luni de la notificarea sau comunicarea cererii introductive, pârâtul depune un memoriu în apărare, care cuprinde:

| (a) | numele sau denumirea și domiciliul pârâtului; |
| --- | --- |

(a)

numele sau denumirea și domiciliul pârâtului;

| (b) | motivele și argumentele invocate; |
| --- | --- |

(b)

motivele și argumentele invocate;

| (c) | concluziile pârâtului; |
| --- | --- |

(c)

concluziile pârâtului;

| (d) | probele și propunerea de probe, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(d)

probele și propunerea de probe, dacă este necesar.

(2)   Articolul 102 se aplică în mod corespunzător memoriului în apărare.

(3)   Cu titlu excepțional, termenul prevăzut la alineatul (1) poate fi prelungit de către președinte la cererea corespunzător motivată a pârâtului.

Articolul 108

Replica și duplica

(1)   Cererea introductivă și memoriul în apărare pot fi completate cu o replică a reclamantului și, în acest caz, cu o duplică a pârâtului.

(2)   Președintele stabilește termenele în care se depun aceste memorii. Președintele poate preciza aspectele la care ar trebui să se refere replica sau duplica.

Articolul 109

Procedura contradictorie

(1)   Curtea ia în considerare numai înscrisurile care au fost puse la dispoziția avocaților și a agenților părților și cu privire la care aceștia au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere, sub rezerva dispozițiilor articolului 46 alineatul (2), ale articolului 59, ale articolului 60 și ale articolului 115 alineatul (1).

(2)   Fără a aduce atingere articolului 42 alineatul (3) și articolului 111, Curtea poate respinge orice înscris prezentat după închiderea fazei scrise a procedurii.

CAPITOLUL 3

Motivele și probele

Articolul 110

Motivele noi

(1)   Pe parcursul procesului, invocarea de motive noi este interzisă, cu excepția cazului în care acestea se întemeiază pe elemente de drept și de fapt care au apărut în cursul procedurii.

(2)   Fără a aduce atingere deciziei care urmează a fi luată cu privire la admisibilitatea motivului, președintele, la propunerea judecătorului raportor, poate acorda celeilalte părți un termen pentru a răspunde la acest motiv.

(3)   Decizia privind admisibilitatea motivului se pronunță în hotărârea prin care se finalizează judecata.

Articolul 111

Probe propuse sau depuse

(1)   Probele se depun și se propun în cadrul primului schimb de memorii. Părțile mai pot propune sau depune probe în sprijinul argumentației lor atât în cadrul replicii, cât și al duplicii. Părțile trebuie să indice motivele care au determinat eventualele întârzieri în prezentarea acestor probe.

(2)   Cu titlu excepțional, părțile mai pot propune sau depune probe după închiderea fazei scrise a procedurii. Părțile trebuie să indice motivele care au determinat eventualele întârzieri în prezentarea acestor probe. Președintele, la propunerea judecătorului raportor, poate acorda celeilalte părți un termen pentru a-și exprima poziția cu privire la aceste elemente de probă.

CAPITOLUL 4

Intervenția

Articolul 112

Obiectul și efectele intervenției

(1)   Intervenția poate avea ca obiect numai susținerea, în tot sau în parte, a concluziilor uneia dintre părți. Aceasta nu conferă dreptul de a solicita organizarea unei ședințe de audiere a pledoariilor.

(2)   Intervenția este accesorie litigiului principal. Intervenția rămâne fără obiect atunci când cauza este radiată din registrul Curții ca urmare a unei desistări sau a unui acord intervenit între părți ori atunci când cererea introductivă este declarată inadmisibilă.

(3)   Intervenientul trebuie să accepte litigiul în stadiul în care se află în momentul intervenției sale.

Articolul 113

Cererea de intervenție

(1)   Cererea de intervenție se depune în termen de șase săptămâni de la publicarea avizului prevăzut la articolul 15 alineatul (5).

(2)   Se poate lua în considerare o cerere de intervenție depusă după expirarea termenului prevăzut la alineatul (1), dar înainte de a se decide deschiderea fazei orale a procedurii prevăzute la articolul 69. În acest caz, dacă președintele admite intervenția, intervenientul își poate prezenta observațiile în cadrul ședinței de audiere a pledoariilor, dacă aceasta se organizează.

(3)   Cererea de intervenție cuprinde:

| (a) | indicarea cauzei; |
| --- | --- |

(a)

indicarea cauzei;

| (b) | indicarea părților principale; |
| --- | --- |

(b)

indicarea părților principale;

| (c) | numele sau denumirea și adresa intervenientului; |
| --- | --- |

(c)

numele sau denumirea și adresa intervenientului;

| (d) | concluziile în susținerea cărora intervenientul solicită să intervină; |
| --- | --- |

(d)

concluziile în susținerea cărora intervenientul solicită să intervină;

| (e) | expunerea împrejurărilor care justifică dreptul de a interveni atunci când cererea se depune în temeiul articolului 36 al doilea paragraf din statut. |
| --- | --- |

(e)

expunerea împrejurărilor care justifică dreptul de a interveni atunci când cererea se depune în temeiul articolului 36 al doilea paragraf din statut.

(4)   Intervenientul este reprezentat în conformitate cu prevederile articolului 17 din statut.

(5)   Se aplică articolul 100, articolul 101 alineatul (2) și articolele 102, 103 și 105.

Articolul 114

Decizia cu privire la cererea de intervenție

(1)   Cererea de intervenție se notifică părților principale. Președintele le acordă părților posibilitatea de a-și prezenta observațiile înainte de a decide în legătură cu cererea. Președintele decide dacă observațiile se depun în scris sau se expun oral.

(2)   Președintele se pronunță asupra cererii de intervenție prin ordonanță sau înaintează cererea Curții.

Articolul 115

Depunerea memoriilor în intervenție

(1)   Dacă se admite o intervenție pentru care a fost depusă o cerere în termenul de șase săptămâni prevăzut la articolul 113 alineatul (1), intervenientului i se transmite o copie a tuturor actelor de procedură notificate sau comunicate părților, cu condiția ca acestea să nu fi formulat observații cu privire la cererea de intervenție în termen de 10 zile de la notificarea sau comunicarea prevăzută la articolul 114 alineatul (1) sau să nu fi identificat, în același termen, înscrisuri sau mijloace materiale de probă secrete sau confidențiale, a căror comunicare către intervenient ar fi de natură să le producă un prejudiciu.

(2)   Intervenientul poate depune un memoriu în intervenție în termen de o lună de la comunicarea memoriilor prevăzute la alineatul (1). Acest termen poate fi prelungit de către președinte la cererea motivată corespunzător a intervenientului.

(3)   Memoriul în intervenție cuprinde:

| (a) | concluziile intervenientului privind susținerea, în tot sau în parte, a concluziilor uneia dintre părți; |
| --- | --- |

(a)

concluziile intervenientului privind susținerea, în tot sau în parte, a concluziilor uneia dintre părți;

| (b) | motivele și argumentele invocate de intervenient; |
| --- | --- |

(b)

motivele și argumentele invocate de intervenient;

| (c) | probele propuse sau depuse, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(c)

probele propuse sau depuse, dacă este necesar.

(4)   După depunerea memoriului în intervenție, președintele stabilește termenul în care părțile pot răspunde la acest memoriu.

(5)   În cazul în care cererea de intervenție este depusă după expirarea termenului de șase săptămâni prevăzut la articolul 113 alineatul (1), intervenientul primește o copie a fiecărui memoriu notificat sau comunicat părților în conformitate cu alineatul (1) sau raportul de ședință și își prezintă observațiile în cursul fazei orale a procedurii.

CAPITOLUL 5

Procedura accelerată

Articolul 116

Procedura accelerată

(1)   La cererea oricăreia dintre părți sau din oficiu, președintele, ținând seama de urgența deosebită și de împrejurările cauzei și după ascultarea părților și a judecătorului raportor, poate decide judecarea cauzei potrivit procedurii accelerate.

(2)   Cererea de judecare a unei cauze potrivit procedurii accelerate trebuie formulată prin înscris separat, depus odată cu cererea introductivă sau cu memoriul în apărare, după caz. În această cerere se poate menționa că anumite motive sau argumente ori anumite pasaje ale cererii introductive sau ale memoriului în apărare sunt prezentate doar pentru cazul în care nu s-ar dispune judecarea cauzei în procedură accelerată, anexându-se în acest sens la cerere o versiune prescurtată a cererii introductive, precum și un opis al anexelor și anexele care trebuie luate în considerare exclusiv în cazul în care s-ar dispune judecarea cauzei în procedură accelerată.

Articolul 117

Procedura scrisă

(1)   Prin derogare de la articolul 107 alineatul (1), în cazul în care o cauză trebuie soluționată în procedură accelerată, termenul pentru depunerea memoriului în apărare este de o lună de la notificarea sau comunicarea deciziei președintelui prin care se admite procedura accelerată.

(2)   În cazul aplicării procedurii accelerate, cererea introductivă și memoriul în apărare pot fi completate printr-o replică și o duplică doar dacă președintele apreciază că acest lucru este necesar.

(3)   Persoanele interesate pot să depună memorii sau observații scrise într-un termen stabilit de președinte, care nu poate fi mai mic de 15 zile. Președintele poate solicita ca aceste memorii sau observații scrise să se limiteze la aspectele esențiale de drept ridicate de părțile principale.

(4)   Decizia președintelui de judecare a cauzei în procedură accelerată poate să prevadă condiții referitoare la dimensiunea memoriilor părților și la modul de prezentare a memoriilor, la desfășurarea ulterioară a procedurii sau la motivele și argumentele asupra cărora Curtea urmează să se pronunțe.

(5)   Președintele poate decide să renunțe la raportul de ședință.

(6)   Articolul 54 se aplică depunerii memoriilor. Prin derogare de la articolul 54 alineatul (7), data la care o copie a originalului semnat al unui memoriu, inclusiv opisul înscrisurilor și mijloacelor materiale de probă prevăzut la articolul 54 alineatul (5), îi parvine grefei prin orice mijloc tehnic de comunicare de care dispune Curtea se consideră că este data depunerii în scopul respectării termenelor procedurale cu condiția ca originalul semnat al memoriului, însoțit de anexele și copiile prevăzute la articolul 54 alineatul (3), să fie depus la grefă în cel mult cinci zile după această dată.

(7)   În cazul în care una dintre părți nu respectă una dintre condițiile prevăzute la alineatul (4), decizia de judecare a cauzei în procedură accelerată poate fi revocată. În acest caz, judecarea cauzei continuă potrivit procedurii obișnuite.

Articolul 118

Intervenția în procedura accelerată

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor din capitolul 4 al prezentului titlu, cererea de intervenție se depune în termen de trei săptămâni de la publicarea avizului prevăzut la articolul 15 alineatul (5). Intervenientul poate depune un memoriu în intervenție într-un termen stabilit de președinte, care nu poate fi mai mic de 15 zile.

(2)   După depunerea memoriului în intervenție, președintele le oferă părților posibilitatea de a răspunde la acest memoriu în cursul ședinței de audiere a pledoariilor.

Articolul 119

Faza orală a procedurii

(1)   După depunerea memoriului în apărare, președintele stabilește o dată a ședinței de audiere a pledoariilor, care le este comunicată de îndată părților. Președintele poate amâna data ședinței de audiere a pledoariilor atunci când este necesar să se procedeze la efectuarea unor activități de cercetare judecătorească sau atunci când măsuri de organizare a procedurii impun acest lucru.

(2)   Fără a aduce atingere articolelor 110 și 111, părțile pot completa argumentația și pot propune sau depune probe pe parcursul fazei orale a procedurii. Părțile trebuie să indice motivele care au determinat eventualele întârzieri în prezentarea acestor argumente sau probe.

CAPITOLUL 6

Cheltuieli de judecată

Articolul 120

Decizia asupra cheltuielilor de judecată

În hotărârea sau ordonanța prin care se finalizează judecata se dispune cu privire la cheltuielile de judecată.

Articolul 121

Reguli generale de alocare a cheltuielilor de judecată

(1)   Partea care cade în pretenții este obligată la plata cheltuielilor de judecată dacă acest lucru a fost solicitat în memoriul depus de partea care a avut câștig de cauză.

În cazul în care mai multe părți cad în pretenții, Curtea decide asupra împărțirii cheltuielilor de judecată.

(2)   În cazul în care fiecare parte cade în pretenții cu privire la unul sau mai multe motive sau în cazul în care împrejurările sunt excepționale, Curtea poate să repartizeze cheltuielile de judecată sau poate decide ca fiecare parte să își suporte propriile cheltuieli de judecată. Cu toate acestea, în cazul în care împrejurările cauzei justifică acest lucru, Curtea poate decide ca, pe lângă suportarea propriilor cheltuieli de judecată, o parte să fie obligată să suporte o fracțiune din cheltuielile de judecată efectuate de cealaltă parte.

(3)   Curtea poate, în măsura impusă de echitate, să decidă ca o parte care cade în pretenții să suporte, pe lângă propriile cheltuieli de judecată, doar o fracțiune din cheltuielile de judecată efectuate de cealaltă parte sau chiar să decidă ca ea să nu fie obligată la plata acestora.

(4)   O parte, chiar dacă a avut câștig de cauză, poate fi obligată de Curte la plata, în tot sau în parte, a cheltuielilor de judecată, în cazul în care conduita acesteia, inclusiv din perioada anterioară formulării cererii introductive, justifică acest lucru, în special în cazul în care a provocat celeilalte părți cheltuieli pe care Curtea le apreciază ca fiind nejustificate sau șicanatoare.

Articolul 122

Cheltuielile de judecată efectuate de intervenienți

(1)   Persoanele interesate care intervin sau prezintă observații în cadrul procedurii își suportă propriile cheltuieli de judecată.

(2)   Curtea poate decide ca un intervenient, altul decât cei menționați la alineatul (1), să își suporte propriile cheltuieli de judecată.

Articolul 123

Cheltuielile de judecată în caz de desistare

(1)   Partea care se desistează este obligată la plata cheltuielilor de judecată, la cererea celeilalte părți, formulată în cadrul observațiilor sale privind desistarea. Cu toate acestea, la cererea părții care se desistează, cheltuielile de judecată se suportă de către cealaltă parte în cazul în care conduita acesteia din urmă justifică acest lucru.

(2)   În cazul unui acord al părților cu privire la cheltuielile de judecată, se dispune potrivit acordului respectiv.

(3)   În absența unei cereri privitoare la cheltuielile de judecată, fiecare parte își suportă propriile cheltuieli.

Articolul 124

Cheltuielile de judecată în caz de nepronunțare asupra fondului

Cheltuielile de judecată rămân la aprecierea Curții în cazul în care aceasta nu se pronunță asupra fondului.

Articolul 125

Cheltuielile de procedură

(1)   Procedura în fața Curții este gratuită, sub rezerva următoarelor prevederi:

| (a) | în cazul în care Curtea a efectuat cheltuieli care ar fi putut fi evitate, aceasta poate să oblige partea care le-a provocat la rambursarea acestora; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care Curtea a efectuat cheltuieli care ar fi putut fi evitate, aceasta poate să oblige partea care le-a provocat la rambursarea acestora;

| (b) | cheltuielile pentru orice activitate de copiere și de traducere efectuată la cererea unei părți, apreciate de către grefier ca excesive, se rambursează de către această parte în funcție de tariful grefei prevăzut la articolul 16 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile pentru orice activitate de copiere și de traducere efectuată la cererea unei părți, apreciate de către grefier ca excesive, se rambursează de către această parte în funcție de tariful grefei prevăzut la articolul 16 alineatul (1).

(2)   Cheltuielile efectuate în mod necesar de către o parte în vederea executării silite a unei hotărâri sau a unei ordonanțe a Curții îi sunt rambursate de către cealaltă parte potrivit tarifului în vigoare sau a unei alte metode utilizate în statul în care are loc executarea silită.

Articolul 126

Cheltuielile de judecată recuperabile

Fără a aduce atingere prevederilor articolului precedent, sunt considerate cheltuieli de judecată recuperabile:

| (a) | sumele datorate martorilor și experților în temeiul articolului 66; |
| --- | --- |

(a)

sumele datorate martorilor și experților în temeiul articolului 66;

| (b) | cheltuielile necesare efectuate de către părți în legătură cu procedura, în special cheltuielile de deplasare și de ședere și remunerarea unui agent, consilier sau avocat. |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile necesare efectuate de către părți în legătură cu procedura, în special cheltuielile de deplasare și de ședere și remunerarea unui agent, consilier sau avocat.

Articolul 127

Contestația privind cheltuielile de judecată recuperabile

(1)   În cazul în care cheltuielile recuperabile sunt contestate, la cererea părții interesate și după ascultarea observațiilor celeilalte părți, Curtea se pronunță prin ordonanță.

(2)   Părțile pot solicita, în vederea executării, o copie a ordonanței, certificată pentru conformitate cu originalul.

Articolul 128

Modalitățile de plată

(1)   Sumele datorate de Curte se plătesc în moneda țării în care își are sediul Curtea.

(2)   În cazul în care costurile care trebuie recuperate au fost suportate într-o altă monedă decât euro sau dacă măsurile pentru care este datorată plata au fost efectuate într-o țară a cărei monedă nu este euro ori costurile care trebuie recuperate au fost suportate în monede diferite, partea în cauză poate alege moneda în care trebuie recuperate costurile. În toate aceste cazuri, conversiile de valută se efectuează la cursul de schimb oficial al Băncii Centrale Europene din ziua plății. În circumstanțe excepționale, Curtea poate limita acest drept de alegere.

TITLUL V

PROCEDURI SPECIALE

CAPITOLUL 1

Repartizarea cauzelor judecătorului raportor

Articolul 129

Repartizarea cauzelor judecătorului raportor

(1)   Cu excepția cererilor menționate la articolul 140, cererile și opozițiile menționate în prezentul titlu, precum și cererea de îndreptare menționată la articolul 87 se repartizează judecătorului raportor responsabil de cauza la care se referă cererea sau opoziția.

(2)   Dacă judecătorul raportor se află în imposibilitatea de a-și îndeplini atribuțiile, președintele atribuie cererea sau opoziția respectivă unui alt judecător.

CAPITOLUL 2

Tranzacțiile judiciare, desistările, nepronunțarea asupra fondului și incidentele de procedură

Articolul 130

Acordul amiabil

(1)   Dacă părțile ajung la un acord cu privire la soluționarea litigiului înainte de pronunțarea hotărârii și informează Curtea că renunță la orice pretenție, președintele dispune radierea cauzei din registru și se pronunță cu privire la cheltuielile de judecată în conformitate cu prevederile articolului 123, având în vedere, dacă este cazul, propunerile părților în acest sens.

(2)   Această prevedere nu se aplică acțiunilor menționate la articolele 36 și 37 din SCA.

Articolul 131

Desistarea

În cazul în care reclamantul informează Curtea, în scris sau în ședința de audiere a pledoariilor, că înțelege să renunțe la judecată, președintele dispune radierea cauzei din registru și se pronunță cu privire la cheltuielile de judecată în conformitate cu prevederile articolului 123.

Articolul 132

Nepronunțarea asupra fondului

(1)   Atunci când Curtea nu are în mod vădit competență să judece o acțiune sau atunci când acțiunea este în mod vădit inadmisibilă ori nefondată, Curtea poate să decidă, la propunerea judecătorului raportor, fără continuarea procedurii, să se pronunțe prin ordonanță motivată.

(2)   Curtea poate oricând, din oficiu, după ascultarea părților, să decidă prin ordonanță motivată că se va pronunța asupra eventualei existențe a unor cauze de inadmisibilitate pentru motive de ordine publică sau să constate că acțiunea a rămas fără obiect și că nu mai este necesară pronunțarea asupra fondului.

Articolul 133

Excepții și incidente de procedură

(1)   Cererea prin care o parte solicită Curții să se pronunțe asupra admisibilității sau asupra unei excepții ori a unui incident de procedură fără a intra în dezbaterea fondului se formulează prin înscris separat.

(2)   Cererea introductivă trebuie să cuprindă motivele de fapt și de drept invocate, precum și concluziile reclamantului. Orice elemente și înscrisuri justificative trebuie anexate la cerere.

(3)   Imediat după depunerea cererii, președintele stabilește un termen în care cealaltă parte poate prezenta în scris argumentele de fapt și de drept invocate în cererea introductivă.

(4)   Restul procedurii de judecare a cererii este orală, în afară de cazul în care Curtea decide altfel.

(5)   Curtea se pronunță cât mai curând cu putință cu privire la cerere sau, dacă împrejurări speciale justifică acest lucru, unește examinarea cererii cu fondul.

(6)   În cazul în care Curtea respinge cererea sau o unește cu fondul, președintele stabilește noi termene pentru continuarea judecății.

CAPITOLUL 3

Hotărârile pronunțate în cauzele judecate în lipsă

Articolul 134

Hotărârile pronunțate în cauzele judecate în lipsă

(1)   În cazul în care pârâtul, căruia cererea introductivă i-a fost legal notificată sau comunicată, nu răspunde la cererea introductivă în termenul stabilit și cu respectarea condițiilor de formă prevăzute în acest sens, reclamantul poate solicita Curții, în termenul stabilit de președinte, să judece cauza în lipsă.

(2)   Pârâtul judecat în lipsă nu intervine în procedură și acestuia nu i se notifică sau comunică niciun act de procedură, cu excepția hotărârii prin care se finalizează judecata.

(3)   Prin hotărârea pronunțată într-o cauză judecată în lipsă, Curtea admite concluziile reclamantului, cu excepția cazului în care nu are în mod vădit competența să judece acțiunea sau a cazului în care această acțiune este în mod vădit inadmisibilă sau nefondată.

(4)   Hotărârea pronunțată într-o cauză judecată în lipsă este executorie. Cu toate acestea, Curtea poate suspenda executarea acesteia până când soluționează opoziția depusă în temeiul articolului 135 sau poate condiționa executarea acesteia de constituirea unei cauțiuni al cărei cuantum și ale cărei modalități se stabilesc ținând seama de împrejurări. Cauțiunea se restituie dacă nu se formulează opoziție sau dacă aceasta din urmă este respinsă.

Articolul 135

Opoziția la o hotărâre pronunțată într-o cauză judecată în lipsă

(1)   Se poate formula o opoziție la o hotărâre pronunțată în lipsă.

(2)   Opoziția se formulează în termen de o lună de la notificarea sau comunicarea hotărârii, cu respectarea condițiilor de formă prevăzute la articolele 101-103.

(3)   După notificarea opoziției, președintele stabilește un termen în care cealaltă parte să își depună observațiile scrise.

(4)   Procedura se desfășoară în conformitate cu prevederile articolelor 54-87.

(5)   Curtea se pronunță prin hotărâre, care nu poate fi atacată cu opoziție.

(6)   Originalul acestei hotărâri se anexează originalului hotărârii pronunțate în cauza judecată în lipsă. Se face mențiune despre hotărârea dată în opoziție pe marginea originalului hotărârii pronunțate în cauza judecată în lipsă.

CAPITOLUL 4

Cererile și acțiunile referitoare la hotărâri și la ordonanțe

Articolul 136

Omisiunea de pronunțare

(1)   În cazul în care Curtea a omis să se pronunțe asupra unui anumit capăt de cerere sau asupra cheltuielilor de judecată, partea care înțelege să se prevaleze de această împrejurare poate să sesizeze Curtea pe calea unei cereri introductive, în termen de o lună de la notificarea sau comunicarea hotărârii.

(2)   Cererea introductivă se notifică sau se comunică celeilalte părți, iar președintele stabilește un termen în care aceasta să își depună observațiile scrise.

(3)   După depunerea acestor observații, Curtea se pronunță atât asupra admisibilității, cât și asupra fondului cererii.

Articolul 137

Terța opoziție

(1)   Prevederile articolelor 101-103 se aplică în mod corespunzător cererii de terță opoziție formulate în temeiul articolului 38 din statut. În plus, aceasta trebuie să indice următoarele:

| (a) | hotărârea sau ordonanța atacată; |
| --- | --- |

(a)

hotărârea sau ordonanța atacată;

| (b) | motivele pentru care decizia atacată aduce atingere drepturilor terțului oponent; |
| --- | --- |

(b)

motivele pentru care decizia atacată aduce atingere drepturilor terțului oponent;

| (c) | motivele pentru care terțul oponent nu a putut participa la litigiu. |
| --- | --- |

(c)

motivele pentru care terțul oponent nu a putut participa la litigiu.

(2)   Cererea trebuie să fie formulată împotriva tuturor părților din litigiu.

(3)   Cererea trebuie să fie depusă în termen de două luni de la data publicării deciziei în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(4)   Suspendarea executării deciziei atacate se poate dispune la cererea terțului oponent. Prevederile capitolului 5 din prezentul titlu se aplică în mod corespunzător.

(5)   Cererea de terță opoziție se notifică părților, care pot depune observații scrise în termenul stabilit de președinte.

(6)   Curtea se pronunță după ce a acordat părților posibilitatea de a-și prezenta observațiile.

(7)   Decizia atacată se modifică în măsura în care se admite terța opoziție.

(8)   Originalul hotărârii date în terța opoziție se anexează originalului deciziei atacate. Se face mențiune despre hotărârea dată pe marginea originalului deciziei atacate.

Articolul 138

Interpretarea hotărârilor și a ordonanțelor

(1)   În conformitate cu articolul 39 din statut, în caz de dificultate privind înțelegerea sensului sau a domeniului de aplicare al unei hotărâri sau al unei ordonanțe, sarcina de a o interpreta îi revine Curții, la cererea unei părți care demonstrează un interes în acest sens sau la cererea Autorității AELS de Supraveghere.

(2)   Cererea de interpretare trebuie formulată în termen de doi ani de la data pronunțării hotărârii sau a notificării ori comunicării ordonanței.

(3)   Cererea de interpretare este formulată în conformitate cu prevederile articolelor 103-105. În plus, aceasta cuprinde următoarele mențiuni:

| (a) | decizia vizată; |
| --- | --- |

(a)

decizia vizată;

| (b) | textele a căror interpretare se solicită. |
| --- | --- |

(b)

textele a căror interpretare se solicită.

(4)   Cererea trebuie să fie formulată împotriva tuturor părților din decizia a cărei interpretare se solicită.

(5)   Curtea se pronunță prin hotărâre după ce a acordat părților posibilitatea de a prezenta observații.

(6)   Originalul hotărârii în interpretare se anexează originalului deciziei interpretate. Se face mențiune despre hotărârea în interpretare pe marginea originalului deciziei interpretate.

Articolul 139

Revizuirea

(1)   În conformitate cu articolul 40 din statut, revizuirea unei decizii a Curții poate fi cerută numai în urma descoperirii unui fapt de natură să aibă o influență decisivă și care, înainte de pronunțarea hotărârii sau de notificarea ori comunicarea ordonanței, era necunoscut Curții și părții care solicită revizuirea.

(2)   Fără a aduce atingere termenului de zece ani prevăzut la articolul 40 al treilea paragraf din statut, revizuirea se solicită în termen de cel mult trei luni de la data la care partea care o solicită a luat cunoștință de faptul pe care se întemeiază cererea de revizuire.

(3)   Prevederile articolelor 101-103 se aplică în mod corespunzător cererii de revizuire. În plus, aceasta trebuie să indice următoarele:

| (a) | hotărârea sau ordonanța atacată; |
| --- | --- |

(a)

hotărârea sau ordonanța atacată;

| (b) | aspectele cu privire la care este atacată decizia; |
| --- | --- |

(b)

aspectele cu privire la care este atacată decizia;

| (c) | faptele pe care se întemeiază cererea; |
| --- | --- |

(c)

faptele pe care se întemeiază cererea;

| (d) | mijloacele de probă prin care se urmărește să se demonstreze că există fapte care justifică revizuirea și că termenele prevăzute la alineatul (2) au fost respectate. |
| --- | --- |

(d)

mijloacele de probă prin care se urmărește să se demonstreze că există fapte care justifică revizuirea și că termenele prevăzute la alineatul (2) au fost respectate.

(4)   Cererea de revizuire trebuie să fie formulată împotriva tuturor părților din decizia a cărei revizuire se solicită.

(5)   Fără a prejudeca fondul, Curtea, având în vedere observațiile scrise ale părților, se pronunță asupra admisibilității cererii prin ordonanță.

(6)   În cazul în care declară cererea admisibilă, Curtea continuă examinarea pe fond a cererii și se pronunță prin hotărâre, în conformitate cu prevederile prezentului regulament.

(7)   Originalul hotărârii de revizuire se anexează originalului deciziei revizuite. Se face mențiune despre hotărârea de revizuire pe marginea originalului deciziei revizuite.

CAPITOLUL 5

Suspendarea și celelalte măsuri provizorii

Articolul 140

Cererea de suspendare sau de măsuri provizorii

(1)   Cererile de suspendare a executării unei măsuri adoptate de Autoritatea AELS de Supraveghere, formulate în temeiul articolului 40 din SCA, sunt admisibile numai în cazul în care partea care a introdus această cerere a atacat acel act în cadrul unei acțiuni în fața Curții.

(2)   O cerere de adoptare a unei măsuri provizorii prevăzute la articolul 41 din SCA este admisibilă numai dacă provine de la o parte dintr-o cauză cu care este sesizată Curtea și are legătură cu acea cauză.

(3)   Cererile prevăzute la alineatele precedente indică obiectul litigiului, împrejurările care demonstrează urgența, precum și motivele de fapt și de drept care justifică la prima vedere dispunerea măsurii provizorii solicitate.

(4)   Cererea se formulează prin înscris separat și în condițiile prevăzute la articolele 101-103.

(5)   Cererea se notifică sau se comunică celeilalte părți, căreia președintele îi stabilește un termen scurt pentru prezentarea de observații scrise sau orale.

(6)   Președintele poate lua măsuri de organizare a procedurii sau poate dispune efectuarea unor activități de cercetare judecătorească.

(7)   Președintele poate admite cererea chiar înainte ca cealaltă parte să își fi prezentat observațiile. Această măsură poate fi ulterior modificată sau revocată, chiar din oficiu.

Articolul 141

Decizia asupra cererii

(1)   Președintele se pronunță el însuși sau înaintează cererea Curții.

(2)   În cazul în care cererea este înaintată Curții, aceasta se pronunță fără întârziere.

Articolul 142

Ordonanța de suspendare a executării sau de măsuri provizorii

(1)   Cererea se soluționează prin ordonanță motivată. Aceasta se notifică sau se comunică imediat părților.

(2)   Executarea ordonanței poate fi condiționată de constituirea de către partea care o solicită a unei cauțiuni, al cărei cuantum și ale cărei modalități se stabilesc ținând seama de împrejurări.

(3)   Cu excepția cazului în care în ordonanță se stabilește o dată de la care măsura încetează să se aplice, efectele măsurii încetează de la pronunțarea hotărârii prin care se finalizează judecata.

(4)   Ordonanța are doar un caracter provizoriu și nu prejudecă fondul asupra căruia Curtea se pronunță în cauza principală.

Articolul 143

Schimbarea împrejurărilor

La cererea unei părți, ordonanța poate fi oricând modificată sau revocată ca urmare a unei schimbări a împrejurărilor.

Articolul 144

Cererea nouă

Respingerea cererii cu privire la o măsură provizorie nu împiedică partea care a introdus-o să depună o altă cerere întemeiată pe fapte noi.

Articolul 145

Suspendarea în temeiul articolului 19 din SCA

(1)   Dispozițiile prezentului capitol se aplică cererilor de suspendare a executării unei decizii a Curții sau a oricărei măsuri adoptate de Autoritatea AELS de Supraveghere în temeiul articolului 19 din SCA.

(2)   Ordonanța de admitere a cererii stabilește, dacă este cazul, data la care încetează efectele măsurii provizorii.

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 146

Regulamentul adițional

După consultarea guvernelor în cauză, Curtea poate adopta norme suplimentare privind practica sa în ceea ce privește:

| (a) | comisiile rogatorii; |
| --- | --- |

(a)

comisiile rogatorii;

| (b) | cererile de asistență judiciară; |
| --- | --- |

(b)

cererile de asistență judiciară;

| (c) | rapoartele Curții privind martorii care nu și-au îndeplinit obligațiile sau cazurile de mărturie mincinoasă săvârșită de un martor sau de un expert în temeiul articolului 26 din statut. |
| --- | --- |

(c)

rapoartele Curții privind martorii care nu și-au îndeplinit obligațiile sau cazurile de mărturie mincinoasă săvârșită de un martor sau de un expert în temeiul articolului 26 din statut.

Articolul 147

Dispoziții de punere în aplicare

Curtea poate formula instrucțiuni practice sau reguli, în special în ceea ce privește pregătirea și desfășurarea ședințelor de audiere a pledoariilor în fața Curții și depunerea memoriilor sau a observațiilor scrise.

Articolul 148

Organizarea de videoconferințe

Curtea poate stabili, prin decizie, criteriile pentru utilizarea comunicării și a transmisiei video.

Articolul 149

Abrogare

Prezentul regulament înlocuiește Regulamentul de procedură al Curții AELS adoptat la 4 ianuarie și la 1 februarie 1994, astfel cum a fost modificat ultima dată la 16 mai 2012.

Articolul 150

Publicare și intrare în vigoare

(1)   Prezentul regulament de procedură, al cărui text este autentic în limba engleză, se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Prezentul regulament de procedură este tradus oficial de către Curte în limbile germană, islandeză și norvegiană.

(3)   Prezentul regulament intră în vigoare în prima zi a celei de a treia luni de la data publicării sale.

---

ANEXA I

DECIZIA CURȚII DIN 12 DECEMBRIE 2016 PRIVIND DEPUNEREA ȘI NOTIFICAREA SAU COMUNICAREA ACTELOR DE PROCEDURĂ PRIN E-EFTACOURT (2017/C 73/09)

HOTĂRÂREA CURȚII

referitoare la depunerea și la notificarea sau comunicarea de acte de procedură prin intermediul aplicației e-EFTACourt

(2017/C 73/09)

CURTEA,

având în vedere Regulamentul de procedură, în special articolul 32 alineatul (5) al doilea paragraf (1),

întrucât:

[...] Curtea stabilește, prin decizie, condițiile în care un act de procedură transmis grefei pe cale electronică este considerat a fi originalul acelui act. [...],

DECIDE:

Articolul 1

Aplicația informatică denumită „e-EFTACourt” permite depunerea și notificarea sau comunicarea actelor de procedură pe cale electronică, în condițiile prevăzute de prezenta decizie.

Articolul 2

Utilizarea aplicației necesită un nume de utilizator și o parolă.

Articolul 3

Un act de procedură depus prin e-EFTACourt este considerat a fi originalul acestui act în sensul articolului 32 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de procedură (2) atunci când pentru efectuarea acestei depuneri au fost utilizate numele de utilizator și parola reprezentantului. Acest tip de identificare reprezintă semnătura documentului în cauză.

Articolul 4

La un act depus prin e-EFTACourt trebuie să se atașeze anexele care sunt menționate în cuprinsul său, precum și opisul acestora.

Nu este necesară depunerea de copii certificate pentru conformitate cu originalul ale actului depus prin e-EFTACourt și ale eventualelor sale anexe.

Articolul 5

Momentul la care se consideră că un act de procedură este depus în sensul articolului 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură (3) este cel al validării de către reprezentant a depunerii actului respectiv.

Ora luată în considerare este cea a Marelui Ducat al Luxemburgului.

Articolul 6

Actele de procedură, inclusiv hotărârile și ordonanțele, se notifică sau se comunică reprezentanților părților prin intermediul e-EFTACourt în cazul în care acestea au acceptat în mod expres această modalitate de notificare sau de comunicare sau, în cadrul unei cauze, atunci când au consimțit la această modalitate de notificare sau comunicare prin depunerea unui act de procedură prin intermediul e-EFTACourt.

Actele de procedură sunt de asemenea notificate sau comunicate prin e-EFTACourt statelor care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European, Autorității AELS de Supraveghere și instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii care au acceptat acest mod de notificare sau comunicare.

Articolul 7

Destinatarii notificărilor prevăzute la articolul 6 sunt înștiințați, prin e-mail, în legătură cu orice notificare sau comunicare care le este adresată prin e-EFTACourt.

Actul de procedură este notificat sau comunicat în momentul în care destinatarul (reprezentantul sau asistentul acestuia) solicită accesul la acest act. În lipsa unei cereri de acces, se consideră că actul a fost notificat sau comunicat la expirarea celei de a șaptea zile care urmează celei a trimiterii e-mailului de înștiințare.

În cazul în care o parte este reprezentată de mai mulți agenți sau avocați, momentul luat în considerare pentru calcularea termenelor este cel al primei cereri de acces efectuate.

Ora luată în considerare este cea a Marelui Ducat al Luxemburgului.

Articolul 8

Grefierul stabilește condițiile de utilizare a e-EFTACourt și asigură respectarea lor. O utilizare a e-EFTACourt care nu este conformă cu aceste condiții poate determina dezactivarea contului în cauză.

Curtea ia măsurile necesare pentru a proteja e-EFTACourt de orice abuz sau utilizare rău intenționată.

Utilizatorul este înștiințat prin e-mail cu privire la orice măsură luată în temeiul prezentului articol prin care este împiedicat să își utilizeze contul.

Articolul 9

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în secțiunea SEE și în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Luxemburg, 12 decembrie 2016.

---

(1)  Articolul 54 alineatul (8) din prezentul Regulament de procedură.

1

(2)  Articolul 54 alineatul (2) din prezentul Regulament de procedură.

2

(3)  Articolul 54 alineatul (4) din prezentul Regulament de procedură.

3

---

ANEXA II

Lista autorităților naționale menționate la articolul 51 alineatul (5), la articolul 64 alineatul (2) și la articolul 68 alineatul (3):

ISLANDA

Ministerul Justiției

LIECHTENSTEIN

Ministerul Justiției

NORVEGIA

Ministerul Regal al Justiției și Securității Publice

---

| 20.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 179/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 179/63

---

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE

REGULAMENT DE PROCEDURĂ

Adoptat la 7 ianuarie 1994
   (1)

reformat la 19 decembrie 2017
   (2)

modificat la 11 februarie 2020
   (3)

modificat la 3 februarie 2021
   (4)

ORGANIZAREA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

ORGANIZAREA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

Articolul 1

Colegiul

Membrii Autorității AELS de Supraveghere acționează colectiv în conformitate cu regulile actuale și, procedând astfel, constituie colegiul.

Funcționarea Autorității este guvernată de principiul colegialității, bazat pe participarea egală a membrilor colegiului la adoptarea deciziilor. Deciziile fac obiectul deliberării colective, iar toți membrii colegiului sunt răspunzători în mod colectiv cu privire la toate deciziile adoptate.

Președintele este primul în ordinea protocolară a colegiului, urmat de membri, după vechimea în funcție. Pentru membrii cu o vechime egală, prioritatea se stabilește în funcție de vârstă.

Articolul 2

Președintele

Președintele reprezintă în mod public autoritatea în ansamblul său, cu respectarea principiului colegialității.

Președintele supraveghează administrarea Autorității și este împuternicit să încheie contracte și să angajeze în alt mod Autoritatea, fără a aduce însă atingere competențelor și funcțiilor menționate la articolul 7 din prezentul regulament.

Președintele informează în permanență colegiul în legătură cu abordarea sa generală, precum și cu aspectele specifice care sunt relevante pentru ceilalți membri ai colegiului. Acesta acționează ținând seama în mod corespunzător de punctele de vedere exprimate de ceilalți membri ai colegiului și conform orientărilor, politicilor și procedurilor stabilite de colegiu în conformitate cu articolul 16.

Articolul 3

Portofolii

Colegiul atribuie fiecărui membru responsabilitatea pentru pregătirea și punerea în aplicare a deciziilor sale în domenii specifice (denumite în continuare „portofolii”). Membrii transmit periodic colegiului rapoarte și propuneri cu privire la politica de asigurare a respectării normelor din domeniile pentru care sunt responsabili și coordonează comunicarea publică a Autorității în domeniile respective.

Portofoliile se atribuie prin consens la numirea unuia sau a mai multor noi membri ai colegiului. Atribuirea portofoliilor este reexaminată cel puțin o dată la doi ani sau la cererea unui membru al colegiului. În cazul în care nu se ajunge la un consens, atribuirea rămâne neschimbată, membrii menținându-și portofoliile existente sau preluând obligațiile care reveneau predecesorului lor (membrul colegiului a cărui numire a fost propusă anterior de guvernul aceluiași stat AELS).

Articolul 4

Departamente

În îndeplinirea funcțiilor sale, colegiul este asistat de patru departamente: departamentul pentru piața internă, departamentul pentru concurență și ajutoare de stat, departamentul pentru afaceri juridice și executive și departamentul administrativ. Acestea lucrează în strânsă cooperare.

Fiecare departament este condus de un director, care este numit de colegiu în ansamblul său și răspunde în fața acestuia pentru acțiunile departamentului pe care îl conduce. Directorii își gestionează departamentele în deplină conformitate cu politicile, procedurile și orientările stabilite de colegiu și transmite colegiului rapoarte în mod regulat, cu frecvența solicitată de acesta. Atunci când responsabilitatea pentru pregătirea și punerea în aplicare a deciziilor din anumite domenii a fost încredințată unui membru specific al colegiului, directorul competent pentru domeniile respective primește instrucțiuni de la acel membru.

Înainte de a transmite colegiului o propunere de decizie, departamentul care pregătește propunerea consultă toate celelalte departamente vizate. Directorul departamentului pentru afaceri juridice și executive este consultat cu privire la propunerile de instrumente juridice și de măsuri care ar putea avea o incidență juridică. Directorul departamentului administrativ este consultat cu privire la propunerile care pot afecta administrarea Autorității, în special cele cu implicații asupra gestionării resurselor umane sau asupra bugetului. Orice dezacord între departamente este consemnat atunci când propunerea este transmisă colegiului.

Colegiul poate înființa grupuri de lucru interdepartamentale și alte structuri care să se ocupe de chestiuni specifice. Colegiul numește președintele și stabilește mandatul și modul de funcționare a grupului.

Articolul 5

Interimat

În cazul în care președintele este în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile, acesta este înlocuit în primul semestru al anului de al doilea membru în ordinea protocolară, iar în al doilea semestru de al treilea membru în ordinea protocolară. Interimatul include exercitarea atribuțiilor care revin președintelui în calitatea sa de membru al colegiului.

În cazul în care un membru al colegiului este în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile, acestea sunt exercitate de următorul membru în ordinea protocolară sau, în cazul ultimului membru în ordinea protocolară, de membrul imediat anterior care își poate exercita atribuțiile.

În cazul în care un director este în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile, acestea sunt exercitate de către funcționarii subordonați, în ordinea stabilită de director. Directorii comunică directorului pentru afaceri juridice și executive ordinea aplicabilă.

Articolul 6

Recuzarea membrilor colegiului

Fără a aduce atingere articolului 9 alineatul (3) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, dacă un membru al colegiului consideră că ar fi oportun să nu participe la deliberările sau deciziile cu privire la un anumit subiect sau la o parte a acestuia, acesta se poate recuza, pentru a se garanta că nu există niciun dubiu asupra independenței Autorității.

În această situație, membrul colegiului informează directorul pentru afaceri juridice și executive cu privire la decizia sa. Directorul pentru afaceri juridice și executive îi informează de îndată pe ceilalți membri ai colegiului, precum și pe orice membri ai personalului vizați, și ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că membrul colegiului care s-a recuzat nu mai este implicat în chestiunea în cauză.

În cazul în care membrul colegiului care s-a recuzat consideră că este în interesul Autorității sau al bunei exercitări a competențelor și atribuțiilor menționate la articolul 7 din prezentul regulament ca în chestiunea respectivă să fie înlocuit de un membru ad-hoc al colegiului, acesta propune celorlalți membri ai colegiului să îl înlocuiască, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.

DECIZIILE AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

DECIZIILE AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

Articolul 7

Tipuri de decizii

Competențele și atribuțiile conferite Autorității prin Acordul privind SEE și prin Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, în special articolul 5 din acesta din urmă, sunt conferite colegiului.

În exercitarea acestor competențe și atribuții, Autoritatea ia decizii:

| (a) | în cadrul ședințelor colegiului în conformitate cu articolele 8-11; |
| --- | --- |

(a)

în cadrul ședințelor colegiului în conformitate cu articolele 8-11;

| (b) | prin procedură scrisă în conformitate cu dispozițiile articolului 12; |
| --- | --- |

(b)

prin procedură scrisă în conformitate cu dispozițiile articolului 12;

| (c) | prin procedură de delegare în conformitate cu dispozițiile articolului 13. |
| --- | --- |

(c)

prin procedură de delegare în conformitate cu dispozițiile articolului 13.

Același lucru este valabil și în ceea ce privește competențele și atribuțiile conferite Autorității prin Acordul privind retragerea Regatului Unit din Acordul privind SEE și Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, în special articolul 2 din Protocolul 9 la acesta din urmă.

Articolul 8

Ședințele colegiului

Ședințele colegiului sunt convocate de președinte. Colegiul se întrunește, de regulă, o dată pe săptămână. Se organizează ședințe suplimentare ori de câte ori este necesar.

Președintele prezidează ședințele.

Cvorumul este constituit din doi membri prezenți. Pentru ca o decizie să fie adoptată, sunt necesare cel puțin două voturi în favoarea deciziei.

Articolul 9

Ordinea de zi a ședințelor colegiului

Președintele întocmește un proiect de ordine de zi pentru fiecare ședință. Orice chestiune propusă de un membru se înscrie în proiectul de ordine de zi. De asemenea, orice chestiune care încă este pendinte la mai mult de șase luni de la aprobarea de către directorul pentru afaceri juridice și executive se înscrie în proiectul de ordine de zi pentru prima ședință din fiecare lună care urmează.

Cu excepția cazului în care se decide altfel, proiectul de ordine de zi și documentele de lucru necesare sunt distribuite membrilor cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de data ședinței. Proiectul de ordine de zi este și rămâne confidențial.

La cererea unui membru, discutarea unui punct din proiectul de ordine de zi se poate amâna până la următoarea ședință, cu excepția cazului în care, din cauza unor termene obligatorii, amânarea nu ar permite colegiului să ia o decizie eficace cu privire la punctul respectiv.

Colegiul poate decide în unanimitate, cu acordul expres al membrilor colegiului care nu pot participa, să elimine un punct de pe proiectul de ordine de zi, să discute și să hotărască în privința unei chestiuni care nu este înscrisă pe ordinea de zi sau în cazul căreia documentele de lucru necesare au fost distribuite după termenul prevăzut.

Pe baza proiectului de ordine de zi și a tuturor cererilor de modificare a acestuia, colegiul aprobă ordinea de zi a ședinței.

Articolul 10

Participarea la ședințele colegiului

Ședințele colegiului nu sunt publice. Deliberările sunt și rămân confidențiale.

Directorul pentru afaceri juridice și executive participă la toate ședințele. Directorii departamentelor responsabile cu pregătirea proiectelor de decizii cuprinse în proiectul de ordine de zi, precum și alți directori pot participa la ședințele colegiului, cu excepția cazului în care colegiul decide altfel.

Președintele poate, din proprie inițiativă sau la solicitarea unui membru, să invite anumiți funcționari ai Autorității să participe la o ședință sau la o parte a acesteia și să ia cuvântul.

Dacă autoritatea are obligația sau s-a angajat să permită ca reprezentanți ai altei instituții, agenții sau ai altui organism să fie prezenți la ședințe ale colegiului unde se adoptă anumite tipuri de decizii, instituția, agenția sau organismul respectiv este invitat să trimită reprezentanți la orice astfel de ședință sau parte relevantă a acesteia.

Colegiul poate invita orice altă persoană să participe la o ședință sau la o parte a acesteia și să ia cuvântul.

Articolul 11

Procesele-verbale ale ședințelor colegiului

Se întocmesc procese-verbale ale tuturor ședințelor colegiului.

Procesul-verbal se bazează pe ordinea de zi aprobată la începutul ședinței și menționează deciziile pe fond cu privire la chestiunile de pe ordinea de zi, adică, în mod normal, dacă o propunere a fost adoptată, respinsă sau amânată, precum și orice chestiune de care s-a luat act.

Procesul-verbal este autentificat prin semnătura președintelui și este contrasemnat de directorul pentru afaceri juridice și executive.

Articolul 12

Decizii prin procedura scrisă

La propunerea unui membru, colegiul poate lua o decizie printr-o procedură scrisă. În cursul procedurii scrise, orice membru poate cere ca propunerea să fie discutată la o ședință a colegiului. În acest caz, chestiunea se înscrie pe ordinea de zi a următoarei ședințe a colegiului.

Textul propunerii de decizie este distribuit tuturor membrilor, cu indicarea datei propuse pentru adoptare.

Propunerea se consideră a fi aprobată de colegiu la data propusă dacă:

| — | fie între data propusă și data distribuirii propunerii sunt cel puțin trei zile lucrătoare, se stabilește că distribuirea este cunoscută de toți membrii colegiului, cel puțin doi membri ai colegiului și-au exprimat aprobarea și nimeni nu a cerut ca propunerea să fie discutată la o ședință a colegiului, fie |
| --- | --- |

—

fie între data propusă și data distribuirii propunerii sunt cel puțin trei zile lucrătoare, se stabilește că distribuirea este cunoscută de toți membrii colegiului, cel puțin doi membri ai colegiului și-au exprimat aprobarea și nimeni nu a cerut ca propunerea să fie discutată la o ședință a colegiului, fie

| — | toți membrii colegiului și-au exprimat aprobarea. |
| --- | --- |

—

toți membrii colegiului și-au exprimat aprobarea.

Decizia este consemnată în procesul-verbal al următoarei ședințe a colegiului.

Articolul 13

Decizii delegate

Cu condiția respectării depline a principiului colegialității, colegiul poate împuternici pe unul din membrii săi să adopte, în numele și sub rezerva controlului colegiului, decizii clar delimitate în domenii pentru care acesta a fost numit responsabil în temeiul articolului 3 și să adopte textul definitiv al unei decizii a cărei substanță a fost stabilită de colegiu.

În perioadele în care numărul membrilor colegiului prezenți nu este suficient pentru a constitui cvorumul, unul sau mai mulți membri ai colegiului pot fi autorizați să ia deciziile urgente care pot fi necesare.

Funcționarii pot fi împuterniciți să ia măsuri clar delimitate de gestionare sau de administrare.

În pofida delegării unor competențe decizionale, colegiul își păstrează în orice caz dreptul de a lua orice decizie. De asemenea, membrul responsabil al colegiului poate decide să nu își exercite competențele care i-au fost delegate, ci să transmită decizia pentru adoptare de către colegiu în ansamblul său. Toate deciziile identificate de un membru al colegiului ca având o importanță sau un interes deosebit sunt transmise către întregul colegiu.

Directorul pentru afaceri juridice și executive informează regulat colegiul cu privire la deciziile adoptate în virtutea competențelor conferite printr-o decizie de delegare și se asigură că se ia act de acestea la o ședință a colegiului.

Competențele conferite în conformitate cu prezentul articol pot fi exercitate numai cu aprobarea directorului pentru afaceri juridice și executive și nu pot fi subdelegate, decât în măsura în care această posibilitate este prevăzută în mod expres în decizia de delegare.

Articolul 14

Procedură

Directorul pentru afaceri juridice și executive asistă președintele în ceea ce privește pregătirea ședințelor colegiului, aplicarea procedurilor decizionale și asigurarea, atunci când este cazul, a comunicării și a publicării deciziilor Autorității.

În acest scop, acesta se asigură că sunt respectate normele privind pregătirea și transmiterea documentelor care trebuie examinate de membri și, atunci când este cazul, ia măsurile necesare pentru a asigura notificarea oficială a deciziilor Autorității și publicarea acestora.

Articolul 15

Autentificare

Instrumentele juridice adoptate de colegiu în cadrul unei ședințe sau prin procedura scrisă sunt autentificate, în limba sau limbile în care trebuie să devină autentice, prin semnătura președintelui și contrasemnătura directorului pentru afaceri juridice și executive.

Instrumentele juridice adoptate prin procedura de delegare sunt autentificate, în limba sau limbile în care trebuie să devină autentice, prin semnătura membrului delegat și contrasemnătura directorului pentru afaceri juridice și executive.

În cazurile specifice în care un funcționar a fost împuternicit să adopte instrumente juridice, acestea sunt autentificate prin simpla semnătură a funcționarului respectiv.

Semnăturile electronice sunt utilizate ori de câte ori este posibil.

GESTIONARE ȘI ADMINISTRARE

GESTIONARE ȘI ADMINISTRARE

Articolul 16

Decizii de gestionare și administrative

Deciziile de gestionare și administrative ale Autorității cu privire la numirea funcționarilor, încheierea de contracte și alte aspecte care nu aduc atingere competențelor și funcțiilor menționate la articolul 7 din prezentul regulament, sunt luate de directorul competent, sub autoritatea președintelui și în conformitate cu politicile, procedurile și orientările stabilite de colegiu.

Orice decizii privind gestionarea și administrarea Autorității care sunt susceptibile să aibă un impact asupra capacității Autorității de a-și exercita competențele și funcțiile menționate la articolul 7 din prezentul regulament, precum numirea directorilor și orice modificare a structurii, a alocării resurselor sau a responsabilităților care revin departamentelor Autorității, pot fi luate numai de colegiu în ansamblul său, prin consens.

Directorii răspund în fața colegiului pentru deciziile lor și transmit rapoarte colegiului în ansamblul său, conform cerințelor stabilite de acesta. Colegiul adoptă, dacă este necesar, norme, orientări, politici și proceduri pentru a asigura aplicarea prezentului regulament de procedură și a oferi îndrumări pentru gestionarea și administrarea Autorității în ansamblul său.

Președintele convoacă ședințe administrative la intervale regulate, în cadrul cărora directorii raportează colegiului și primesc îndrumare din partea acestuia cu privire la gestionarea și funcționarea departamentelor pe care le conduc.

Directorii consultă periodic directorul departamentului administrativ în legătură cu gestionarea departamentelor în subordinea lor în ceea ce privește resursele umane, financiare, tehnologia informației, securitatea și alte probleme administrative.

DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 17

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament de procedură intră în vigoare la 1 ianuarie 2018.

Articolul 18

Abrogare

Regulamentul de procedură din 7 ianuarie 1994, astfel cum a fost modificat, se abrogă și se înlocuiește cu prezentul regulament de procedură, simultan cu intrarea în vigoare a acestuia.

Toate deciziile adoptate în temeiul fostului regulament de procedură rămân neschimbate.

Articolul 19

Publicare

Prezentul regulament de procedură, al cărui text este autentic în limba engleză, se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

---

(1)  Doc nr. 186989.

1

(2)  Decizia Colegiului nr. 217/17/COL.

2

(3)  Decizia Colegiului nr. 007/20/COL.

3

(4)  Decizia Colegiului nr. 004/21/COL.

4

---