# Úřední věstník L 277/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 277 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 642. srpna 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 277

České vydání

Právní předpisy

Ročník 642. srpna 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1253 ze dne 21. dubna 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti a rizik a preferencí týkajících se udržitelnosti do určitých organizačních požadavků a provozních podmínek investičních podniků (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1254 ze dne 21. dubna 2021, kterým se opravuje nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (
  1
  ) | 6 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1255 ze dne 21. dubna 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013, pokud jde o rizika týkající se udržitelnosti a faktory udržitelnosti, které berou do úvahy správci alternativních investičních fondů (
  1
  ) | 11 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1256 ze dne 21. dubna 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, pokud jde o začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do oblasti řízení a kontroly pojišťoven a zajišťoven (
  1
  ) | 14 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1257 ze dne 21. dubna 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 a (EU) 2017/2359, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti a rizik a preferencí týkajících se udržitelnosti do požadavků na dohled nad produktem a jeho řízení vztahujících se na pojišťovny a distributory pojištění a do pravidel pro výkon činnosti a investiční poradenství pro pojistné produkty s investiční složkou (
  1
  ) | 18 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1258 ze dne 26. července 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Őrségi tökmagolaj (CHZO)) | 25 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1259 ze dne 26. července 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Tuzséri alma (CHOP)) | 26 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1260 ze dne 26. července 2021, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Pera Mantovana (CHZO)) | 27 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1261 ze dne 26. července 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Olio di Roma (CHZO)) | 28 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1262 ze dne 26. července 2021, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení (Iaşi (CHOP)) | 29 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1263 ze dne 26. července 2021, kterým se názvu Muškat momjanski/Moscato di Momiano (CHOP) uděluje ochrana podle článku 99 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 | 30 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1264 ze dne 26. července 2021, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení (Coteaux du Libron (CHZO)) | 31 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1265 ze dne 26. července 2021 o zápisu zeměpisného označení lihoviny podle čl. 30 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 (Bayerischer Bärwurz) | 32 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1266 ze dne 29. července 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 34 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1267 ze dne 29. července 2021 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 | 62 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1268 ze dne 29. července 2021, kterým se mění příloha I prováděcího nařízení (EU) 2021/605, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat (
  1
  ) | 99 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1269 ze dne 21. dubna 2021, kterou se mění směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti do povinností při řízení produktů (
  1
  ) | 137 |
| | * | Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1270 ze dne 21. dubna 2021, kterou se mění směrnice 2010/43/EU, pokud jde o rizika týkající se udržitelnosti a faktory udržitelnosti, které je třeba zohlednit v případě subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (
  1
  ) | 141 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise (EU, Euratom) 2021/1271 ze dne 26. července 2021 o jmenování ředitele Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace | 145 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1272 ze dne 30. července 2021, kterým se za účelem usnadnění práva na volný pohyb v rámci Unie stanoví rovnocennost certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných Vatikánským městským státem a certifikátů vydaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 148 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1273 ze dne 30. července 2021, kterým se za účelem usnadnění práva na volný pohyb v rámci Unie stanoví rovnocennost certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných San Marinem a certifikátů vydaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 151 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1253 ze dne 21. dubna 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti a rizik a preferencí týkajících se udržitelnosti do určitých organizačních požadavků a provozních podmínek investičních podniků (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1254 ze dne 21. dubna 2021, kterým se opravuje nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (
  1
  )

1

6

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1255 ze dne 21. dubna 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013, pokud jde o rizika týkající se udržitelnosti a faktory udržitelnosti, které berou do úvahy správci alternativních investičních fondů (
  1
  )

1

11

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1256 ze dne 21. dubna 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, pokud jde o začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do oblasti řízení a kontroly pojišťoven a zajišťoven (
  1
  )

1

14

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1257 ze dne 21. dubna 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 a (EU) 2017/2359, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti a rizik a preferencí týkajících se udržitelnosti do požadavků na dohled nad produktem a jeho řízení vztahujících se na pojišťovny a distributory pojištění a do pravidel pro výkon činnosti a investiční poradenství pro pojistné produkty s investiční složkou (
  1
  )

1

18

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1258 ze dne 26. července 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Őrségi tökmagolaj (CHZO))

25

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1259 ze dne 26. července 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Tuzséri alma (CHOP))

26

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1260 ze dne 26. července 2021, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Pera Mantovana (CHZO))

27

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1261 ze dne 26. července 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Olio di Roma (CHZO))

28

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1262 ze dne 26. července 2021, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení (Iaşi (CHOP))

29

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1263 ze dne 26. července 2021, kterým se názvu Muškat momjanski/Moscato di Momiano (CHOP) uděluje ochrana podle článku 99 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013

30

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1264 ze dne 26. července 2021, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení (Coteaux du Libron (CHZO))

31

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1265 ze dne 26. července 2021 o zápisu zeměpisného označení lihoviny podle čl. 30 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 (Bayerischer Bärwurz)

32

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1266 ze dne 29. července 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

34

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1267 ze dne 29. července 2021 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

62

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1268 ze dne 29. července 2021, kterým se mění příloha I prováděcího nařízení (EU) 2021/605, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat (
  1
  )

1

99

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1269 ze dne 21. dubna 2021, kterou se mění směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti do povinností při řízení produktů (
  1
  )

1

137

*

Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1270 ze dne 21. dubna 2021, kterou se mění směrnice 2010/43/EU, pokud jde o rizika týkající se udržitelnosti a faktory udržitelnosti, které je třeba zohlednit v případě subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (
  1
  )

1

141

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise (EU, Euratom) 2021/1271 ze dne 26. července 2021 o jmenování ředitele Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace

145

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1272 ze dne 30. července 2021, kterým se za účelem usnadnění práva na volný pohyb v rámci Unie stanoví rovnocennost certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných Vatikánským městským státem a certifikátů vydaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

148

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1273 ze dne 30. července 2021, kterým se za účelem usnadnění práva na volný pohyb v rámci Unie stanoví rovnocennost certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných San Marinem a certifikátů vydaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

151

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1253

ze dne 21. dubna 2021,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti a rizik a preferencí týkajících se udržitelnosti do určitých organizačních požadavků a provozních podmínek investičních podniků

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (1), a zejména na čl. 16 odst. 12, čl. 24 odst. 13 a čl. 25 odst. 8 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

(1)

Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu.

| (2) | Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování. |
| --- | --- |

(2)

Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování.

| (3) | V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (5), ukázalo, že je třeba vyjasnit, že investiční podniky by měly v rámci svých povinností vůči zákazníkům a potenciálním zákazníkům brát do úvahy faktory udržitelnosti. Investiční podniky by proto měly průběžně zohledňovat nejen všechna příslušná finanční rizika, ale také veškerá relevantní rizika týkající se udržitelnosti uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (6), která by v případě, že nastanou, mohla mít reálný či potenciální významný negativní dopad na hodnotu investice. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 (7) výslovně neodkazuje na rizika týkající se udržitelnosti. Z tohoto důvodu a v zájmu zajištění toho, aby vnitřní postupy a organizační opatření byly řádně prováděny a dodržovány, je nezbytné vyjasnit, že procesy, systémy a vnitřní kontroly investičních podniků by měly odrážet rizika týkající se udržitelnosti a že pro analýzu těchto rizik je nezbytná technická kapacita a znalosti. |
| --- | --- |

(3)

V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (5), ukázalo, že je třeba vyjasnit, že investiční podniky by měly v rámci svých povinností vůči zákazníkům a potenciálním zákazníkům brát do úvahy faktory udržitelnosti. Investiční podniky by proto měly průběžně zohledňovat nejen všechna příslušná finanční rizika, ale také veškerá relevantní rizika týkající se udržitelnosti uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (6), která by v případě, že nastanou, mohla mít reálný či potenciální významný negativní dopad na hodnotu investice. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 (7) výslovně neodkazuje na rizika týkající se udržitelnosti. Z tohoto důvodu a v zájmu zajištění toho, aby vnitřní postupy a organizační opatření byly řádně prováděny a dodržovány, je nezbytné vyjasnit, že procesy, systémy a vnitřní kontroly investičních podniků by měly odrážet rizika týkající se udržitelnosti a že pro analýzu těchto rizik je nezbytná technická kapacita a znalosti.

| (4) | Aby byla zachována vysoká úroveň ochrany investorů, měly by investiční podniky při určování druhů střetů zájmů, jejichž existence může poškodit zájmy zákazníka nebo potenciálního zákazníka, zahrnout ty druhy střetů zájmů, které vyplývají ze začlenění preferencí zákazníka týkajících se udržitelnosti. V případě stávajících zákazníků, u nichž již bylo provedeno posouzení vhodnosti, by investiční podniky měly mít možnost určit individuální preference zákazníka týkající se udržitelnosti při příští pravidelné aktualizaci stávajícího posouzení vhodnosti. |
| --- | --- |

(4)

Aby byla zachována vysoká úroveň ochrany investorů, měly by investiční podniky při určování druhů střetů zájmů, jejichž existence může poškodit zájmy zákazníka nebo potenciálního zákazníka, zahrnout ty druhy střetů zájmů, které vyplývají ze začlenění preferencí zákazníka týkajících se udržitelnosti. V případě stávajících zákazníků, u nichž již bylo provedeno posouzení vhodnosti, by investiční podniky měly mít možnost určit individuální preference zákazníka týkající se udržitelnosti při příští pravidelné aktualizaci stávajícího posouzení vhodnosti.

| (5) | Investiční podniky, které poskytují investiční poradenství a spravují portfolia, by měly mít možnost doporučit svým zákazníkům a potenciálním zákazníkům vhodné finanční nástroje, a měly by proto mít možnost klást otázky s cílem určit individuální preference zákazníka týkající se udržitelnosti. V souladu s povinností investičního podniku jednat v nejlepším zájmu svého zákazníka by doporučení zákazníkům a potenciálním zákazníkům měla odrážet jak finanční cíle, tak případné preference týkající se udržitelnosti, které tito zákazníci vyjádřili. Je proto nezbytné vyjasnit, že by investiční podniky měly mít zavedena vhodná opatření, která zajistí, aby začlenění faktorů udržitelnosti do procesu poradenství a správy portfolia nevedlo k nevhodnému prodeji nebo zkreslení finančních nástrojů nebo strategií jako nástrojů a strategií, které odpovídají preferencím týkajícím se udržitelnosti, přestože tomu tak není. Aby se zabránilo takovým praktikám nebo zkreslování, měly by investiční podniky poskytující investiční poradenství předtím, než se dotážou svého zákazníka nebo potenciálního zákazníka na potenciální preference týkající se udržitelnosti, nejprve posoudit jeho investiční cíle, časový horizont a individuální okolnosti. |
| --- | --- |

(5)

Investiční podniky, které poskytují investiční poradenství a spravují portfolia, by měly mít možnost doporučit svým zákazníkům a potenciálním zákazníkům vhodné finanční nástroje, a měly by proto mít možnost klást otázky s cílem určit individuální preference zákazníka týkající se udržitelnosti. V souladu s povinností investičního podniku jednat v nejlepším zájmu svého zákazníka by doporučení zákazníkům a potenciálním zákazníkům měla odrážet jak finanční cíle, tak případné preference týkající se udržitelnosti, které tito zákazníci vyjádřili. Je proto nezbytné vyjasnit, že by investiční podniky měly mít zavedena vhodná opatření, která zajistí, aby začlenění faktorů udržitelnosti do procesu poradenství a správy portfolia nevedlo k nevhodnému prodeji nebo zkreslení finančních nástrojů nebo strategií jako nástrojů a strategií, které odpovídají preferencím týkajícím se udržitelnosti, přestože tomu tak není. Aby se zabránilo takovým praktikám nebo zkreslování, měly by investiční podniky poskytující investiční poradenství předtím, než se dotážou svého zákazníka nebo potenciálního zákazníka na potenciální preference týkající se udržitelnosti, nejprve posoudit jeho investiční cíle, časový horizont a individuální okolnosti.

| (6) | Doposud byly vyvinuty finanční nástroje s různým stupněm ambicí týkajících se udržitelnosti. Aby mohli zákazníci nebo potenciální zákazníci porozumět různé míře udržitelnosti a činit informovaná investiční rozhodnutí, pokud jde o udržitelnost, měly by investiční podniky, které poskytují investiční poradenství a služby správy portfolií, vysvětlovat rozdíl mezi finančními nástroji, které sledují – plně či částečně – udržitelné investice do hospodářských činností, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (8), finančními nástroji, které sledují udržitelné investice podle definice v čl. 2 bodě 17 nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, a finančními nástroji, které zohledňují hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, jež by mohly být způsobilé k doporučení jako produkty splňující individuální preference zákazníků týkající se udržitelnosti, na straně jedné a ostatními finančními nástroji bez těchto specifických vlastností, jež by neměly být vhodné k doporučení zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům, kteří mají individuální preference týkající se udržitelnosti, na straně druhé. |
| --- | --- |

(6)

Doposud byly vyvinuty finanční nástroje s různým stupněm ambicí týkajících se udržitelnosti. Aby mohli zákazníci nebo potenciální zákazníci porozumět různé míře udržitelnosti a činit informovaná investiční rozhodnutí, pokud jde o udržitelnost, měly by investiční podniky, které poskytují investiční poradenství a služby správy portfolií, vysvětlovat rozdíl mezi finančními nástroji, které sledují – plně či částečně – udržitelné investice do hospodářských činností, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (8), finančními nástroji, které sledují udržitelné investice podle definice v čl. 2 bodě 17 nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, a finančními nástroji, které zohledňují hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, jež by mohly být způsobilé k doporučení jako produkty splňující individuální preference zákazníků týkající se udržitelnosti, na straně jedné a ostatními finančními nástroji bez těchto specifických vlastností, jež by neměly být vhodné k doporučení zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům, kteří mají individuální preference týkající se udržitelnosti, na straně druhé.

| (7) | Je nezbytné zabývat se obavami týkajícími se lakování nazeleno, tj. zejména praxí získání nespravedlivé konkurenční výhody tím, že se finanční nástroj doporučuje jako environmentálně šetrný nebo udržitelný v případech, kdy předmětný finanční nástroj ve skutečnosti nesplňuje základní normy v oblasti životního prostředí nebo jiné normy související s udržitelností. Aby se zabránilo nevhodnému prodeji a lakování nazeleno, neměly by investiční podniky doporučovat ani se rozhodnout obchodovat s finančními nástroji jako nástroji splňujícími individuální preference týkající se udržitelnosti, pokud tyto finanční nástroje předmětné preference nesplňují. Investiční podniky by měly svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům vysvětlovat důvody, proč tak neučinily, a vedou o těchto důvodech záznamy. |
| --- | --- |

(7)

Je nezbytné zabývat se obavami týkajícími se lakování nazeleno, tj. zejména praxí získání nespravedlivé konkurenční výhody tím, že se finanční nástroj doporučuje jako environmentálně šetrný nebo udržitelný v případech, kdy předmětný finanční nástroj ve skutečnosti nesplňuje základní normy v oblasti životního prostředí nebo jiné normy související s udržitelností. Aby se zabránilo nevhodnému prodeji a lakování nazeleno, neměly by investiční podniky doporučovat ani se rozhodnout obchodovat s finančními nástroji jako nástroji splňujícími individuální preference týkající se udržitelnosti, pokud tyto finanční nástroje předmětné preference nesplňují. Investiční podniky by měly svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům vysvětlovat důvody, proč tak neučinily, a vedou o těchto důvodech záznamy.

| (8) | Je nezbytné vyjasnit, že finanční nástroje, které nejsou způsobilé pro individuální preference týkající udržitelnosti, i tak mohou být doporučeny investičními podniky, nikoli však jako produkty splňující individuální preference týkající se udržitelnosti. S cílem umožnit další doporučení zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům, pokud finanční nástroje nesplňují preference zákazníka týkající se udržitelnosti, by zákazník měl mít možnost přizpůsobit informace o svých preferencích týkajících se udržitelnosti. Aby se zabránilo nevhodnému prodeji a lakování nazeleno, měly by investiční podniky vést záznamy o rozhodnutí zákazníka spolu s vysvětlením zákazníka, na jehož základě byly informace přizpůsobeny. |
| --- | --- |

(8)

Je nezbytné vyjasnit, že finanční nástroje, které nejsou způsobilé pro individuální preference týkající udržitelnosti, i tak mohou být doporučeny investičními podniky, nikoli však jako produkty splňující individuální preference týkající se udržitelnosti. S cílem umožnit další doporučení zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům, pokud finanční nástroje nesplňují preference zákazníka týkající se udržitelnosti, by zákazník měl mít možnost přizpůsobit informace o svých preferencích týkajících se udržitelnosti. Aby se zabránilo nevhodnému prodeji a lakování nazeleno, měly by investiční podniky vést záznamy o rozhodnutí zákazníka spolu s vysvětlením zákazníka, na jehož základě byly informace přizpůsobeny.

| (9) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Příslušným orgánům a investičním podnikům by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby se přizpůsobily novým požadavkům obsaženým v tomto nařízení. Jeho uplatňování by proto mělo být odloženo, |
| --- | --- |

(10)

Příslušným orgánům a investičním podnikům by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby se přizpůsobily novým požadavkům obsaženým v tomto nařízení. Jeho uplatňování by proto mělo být odloženo,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 se mění takto:

| 1) | V článku 2 se doplňují body 7, 8 a 9, které zní:






  „7) | „preferencemi týkajícími se udržitelnosti“ se rozumí volba zákazníka nebo potenciálního zákazníka, pokud jde o to, zda, a pokud ano, do jaké míry, by do jeho investic měl být začleněn jeden nebo několik z těchto finančních nástrojů:






  a) | finanční nástroj, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do environmentálně udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

V článku 2 se doplňují body 7, 8 a 9, které zní:

„7)

„preferencemi týkajícími se udržitelnosti“ se rozumí volba zákazníka nebo potenciálního zákazníka, pokud jde o to, zda, a pokud ano, do jaké míry, by do jeho investic měl být začleněn jeden nebo několik z těchto finančních nástrojů:

a)

finanční nástroj, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do environmentálně udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (*1);

*1

| b) | finanční nástroj, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*2); |
| --- | --- |

b)

finanční nástroj, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*2);

*2

| c) | finanční nástroj, který zohledňuje hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, přičemž kvalitativní nebo kvantitativní prvky prokazující předmětné zohlednění určuje zákazník nebo potenciální zákazník; |
| --- | --- |

c)

finanční nástroj, který zohledňuje hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, přičemž kvalitativní nebo kvantitativní prvky prokazující předmětné zohlednění určuje zákazník nebo potenciální zákazník;

| 8) | „faktory udržitelnosti“ se rozumí faktory udržitelnosti podle čl. 2 bodu 24 nařízení (EU) 2019/2088; |
| --- | --- |

8)

„faktory udržitelnosti“ se rozumí faktory udržitelnosti podle čl. 2 bodu 24 nařízení (EU) 2019/2088;

| 9) | „riziky týkajícími se udržitelnosti“ se rozumí rizika týkající se udržitelnosti podle čl. 2 bodu 22 nařízení (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

9)

„riziky týkajícími se udržitelnosti“ se rozumí rizika týkající se udržitelnosti podle čl. 2 bodu 22 nařízení (EU) 2019/2088.

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13)."

*1

(*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).“;"

*2

| 2) | V článku 21 se odstavec 1 mění takto:






  a) | druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

  „Investiční podniky při plnění požadavků stanovených v tomto odstavci berou do úvahy rizika týkající se udržitelnosti.“; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 21 se odstavec 1 mění takto:

a)

druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Investiční podniky při plnění požadavků stanovených v tomto odstavci berou do úvahy rizika týkající se udržitelnosti.“;

| b) | doplňuje se nový pododstavec, který zní:

  „Při plnění požadavků stanovených v tomto odstavci zohlední investiční podniky povahu, rozsah a složitost své podnikatelské činnosti, jakož i povahu a škálu investičních služeb a investičních činností vykonávaných v rámci této podnikatelské činnosti.“; |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový pododstavec, který zní:

„Při plnění požadavků stanovených v tomto odstavci zohlední investiční podniky povahu, rozsah a složitost své podnikatelské činnosti, jakož i povahu a škálu investičních služeb a investičních činností vykonávaných v rámci této podnikatelské činnosti.“;

| 3) | V čl. 23 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | zřídí, zavedou a udržují přiměřené strategie a postupy pro řízení rizik, v rámci kterých se zjišťují rizika související s činnostmi, procesy a systémy podniku, případně se stanoví úroveň rizika, kterou podnik může tolerovat. Při tom investiční podniky zohledňují rizika týkající se udržitelnosti;“; |
| --- | --- | --- |

3)

V čl. 23 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

zřídí, zavedou a udržují přiměřené strategie a postupy pro řízení rizik, v rámci kterých se zjišťují rizika související s činnostmi, procesy a systémy podniku, případně se stanoví úroveň rizika, kterou podnik může tolerovat. Při tom investiční podniky zohledňují rizika týkající se udržitelnosti;“;

| 4) | Článek 33 se nahrazuje tímto:

  „Článek 33
  Střety zájmů s možnými škodlivými dopady na zákazníka
  (čl. 16 odst. 3 a článek 23 směrnice 2014/65/EU)
  Za účelem pojmenování typů střetu zájmů, jež vznikají v průběhu poskytování investičních a doplňkových služeb či jejich kombinace a jejichž existence může být ke škodě zájmům zákazníka, včetně jeho preferencí týkajících se udržitelnosti, investiční podniky posoudí s pomocí minimálních kritérií, zda se investiční podnik nebo příslušná osoba či osoba přímo nebo nepřímo spojená s podnikem kontrolou nachází v některé z níže uvedených situací, ať už v důsledku poskytování investičních nebo doplňkových služeb či investičních činností nebo jinak:






  a) | je pravděpodobné, že podnik nebo taková osoba získá finanční prospěch nebo se vyhne finanční ztrátě na úkor zákazníka; |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 33 se nahrazuje tímto:

„Článek 33

Střety zájmů s možnými škodlivými dopady na zákazníka

(čl. 16 odst. 3 a článek 23 směrnice 2014/65/EU)

Za účelem pojmenování typů střetu zájmů, jež vznikají v průběhu poskytování investičních a doplňkových služeb či jejich kombinace a jejichž existence může být ke škodě zájmům zákazníka, včetně jeho preferencí týkajících se udržitelnosti, investiční podniky posoudí s pomocí minimálních kritérií, zda se investiční podnik nebo příslušná osoba či osoba přímo nebo nepřímo spojená s podnikem kontrolou nachází v některé z níže uvedených situací, ať už v důsledku poskytování investičních nebo doplňkových služeb či investičních činností nebo jinak:

a)

je pravděpodobné, že podnik nebo taková osoba získá finanční prospěch nebo se vyhne finanční ztrátě na úkor zákazníka;

| b) | podnik nebo taková osoba má zájem na výsledku služby poskytované zákazníkovi nebo na výsledku obchodu prováděného jménem zákazníka a tento zájem je odlišný od zájmu zákazníka na daném výsledku; |
| --- | --- |

b)

podnik nebo taková osoba má zájem na výsledku služby poskytované zákazníkovi nebo na výsledku obchodu prováděného jménem zákazníka a tento zájem je odlišný od zájmu zákazníka na daném výsledku;

| c) | podnik nebo taková osoba má finanční či jinou pobídku upřednostnit zájem jiného zákazníka nebo skupiny zákazníků před zájmy daného zákazníka; |
| --- | --- |

c)

podnik nebo taková osoba má finanční či jinou pobídku upřednostnit zájem jiného zákazníka nebo skupiny zákazníků před zájmy daného zákazníka;

| d) | podnik nebo taková osoba vykonává stejnou podnikatelskou činnost jako zákazník; |
| --- | --- |

d)

podnik nebo taková osoba vykonává stejnou podnikatelskou činnost jako zákazník;

| e) | podnik nebo taková osoba dostává nebo dostane v souvislosti se službou, která je poskytována zákazníkovi, od osoby, která není tímto zákazníkem, pobídku v podobě peněžních či nepeněžních výhod nebo služeb.“; |
| --- | --- |

e)

podnik nebo taková osoba dostává nebo dostane v souvislosti se službou, která je poskytována zákazníkovi, od osoby, která není tímto zákazníkem, pobídku v podobě peněžních či nepeněžních výhod nebo služeb.“;

| 5) | V článku 52 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Investiční podniky uvedou popis:






  a) | typů finančních nástrojů, jež připadají v úvahu; |
| --- | --- | --- |

5)

V článku 52 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Investiční podniky uvedou popis:

a)

typů finančních nástrojů, jež připadají v úvahu;

| b) | spektra finančních nástrojů a poskytovatelů, kteří jsou v rámci jednotlivých typů nástrojů v závislosti na rozsahu služby analyzováni; |
| --- | --- |

b)

spektra finančních nástrojů a poskytovatelů, kteří jsou v rámci jednotlivých typů nástrojů v závislosti na rozsahu služby analyzováni;

| c) | případných faktorů udržitelnosti, které byly vzaty v úvahu při výběru finančních nástrojů; |
| --- | --- |

c)

případných faktorů udržitelnosti, které byly vzaty v úvahu při výběru finančních nástrojů;

| d) | poskytují-li nezávislé poradenství, popis toho, jak poskytovaná služba splňuje podmínky pro nezávislé poskytování investičního poradenství, a faktorů zohledněných v procesu výběru, který investiční podnik používá k doporučování finančních nástrojů, včetně rizik, nákladů a složitosti finančních nástrojů.“; |
| --- | --- |

d)

poskytují-li nezávislé poradenství, popis toho, jak poskytovaná služba splňuje podmínky pro nezávislé poskytování investičního poradenství, a faktorů zohledněných v procesu výběru, který investiční podnik používá k doporučování finančních nástrojů, včetně rizik, nákladů a složitosti finančních nástrojů.“;

| 6) | Článek 54 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | odpovídá investičním cílům dotyčného zákazníka včetně jeho tolerance rizik a případných preferencí týkajících se udržitelnosti;“ |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Článek 54 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

odpovídá investičním cílům dotyčného zákazníka včetně jeho tolerance rizik a případných preferencí týkajících se udržitelnosti;“

| b) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Je-li to vhodné, informace o investičních cílech zákazníka nebo potenciálního zákazníka zahrnují údaje o době, po kterou chce zákazník investici držet, o jeho případných preferencích týkajících se podstoupení rizik, o jeho toleranci rizik, účelu investice a dále o jeho preferencích týkajících se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Je-li to vhodné, informace o investičních cílech zákazníka nebo potenciálního zákazníka zahrnují údaje o době, po kterou chce zákazník investici držet, o jeho případných preferencích týkajících se podstoupení rizik, o jeho toleranci rizik, účelu investice a dále o jeho preferencích týkajících se udržitelnosti.“;

| c) | odstavec 9 se nahrazuje tímto:

  „9.   Investiční podniky prokazatelně mají adekvátní pravidla a postupy zajišťující, že tyto podniky znají povahu a charakteristické rysy investičních služeb a finančních nástrojů vybraných pro zákazníky, včetně nákladů, rizik a faktorů udržitelnosti, a že posuzují při uvážení nákladů a složitosti, zda profilu jejich zákazníka lépe neodpovídají ekvivalentní investiční služby nebo finanční nástroje.“; |
| --- | --- |

c)

odstavec 9 se nahrazuje tímto:

„9.   Investiční podniky prokazatelně mají adekvátní pravidla a postupy zajišťující, že tyto podniky znají povahu a charakteristické rysy investičních služeb a finančních nástrojů vybraných pro zákazníky, včetně nákladů, rizik a faktorů udržitelnosti, a že posuzují při uvážení nákladů a složitosti, zda profilu jejich zákazníka lépe neodpovídají ekvivalentní investiční služby nebo finanční nástroje.“;

| d) | odstavec 10 se nahrazuje tímto:

  „10.   Pokud žádná služba ani nástroj není pro zákazníka vhodný, investiční podnik je v rámci poskytování investiční služby v podobě investičního poradenství či správy portfolií nedoporučí ani nerozhodne o obchodování s nimi.
  Investiční podnik nedoporučí ani se nerozhodne obchodovat s finančními nástroji jako s nástroji, které splňují preference zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti, pokud tyto finanční nástroje předmětné preference nesplňují. Investiční podniky svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům vysvětlí důvody, proč tak neučinily, a vedou o těchto důvodech záznamy.
  Pokud žádný finanční nástroj nesplňuje preference zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti a zákazník se rozhodne upravit své preference týkající se udržitelnosti, investiční podniky vedou záznamy o rozhodnutí zákazníka, včetně důvodů tohoto rozhodnutí.“; |
| --- | --- |

d)

odstavec 10 se nahrazuje tímto:

„10.   Pokud žádná služba ani nástroj není pro zákazníka vhodný, investiční podnik je v rámci poskytování investiční služby v podobě investičního poradenství či správy portfolií nedoporučí ani nerozhodne o obchodování s nimi.

Investiční podnik nedoporučí ani se nerozhodne obchodovat s finančními nástroji jako s nástroji, které splňují preference zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti, pokud tyto finanční nástroje předmětné preference nesplňují. Investiční podniky svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům vysvětlí důvody, proč tak neučinily, a vedou o těchto důvodech záznamy.

Pokud žádný finanční nástroj nesplňuje preference zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti a zákazník se rozhodne upravit své preference týkající se udržitelnosti, investiční podniky vedou záznamy o rozhodnutí zákazníka, včetně důvodů tohoto rozhodnutí.“;

| e) | v odstavci 12 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „12.   Při poskytování investičního poradenství poskytnou investiční podniky neprofesionálnímu zákazníkovi zprávu, která obsahuje souhrn poskytnutého poradenství a která vysvětluje, proč je poskytnuté doporučení pro tohoto neprofesionálního zákazníka vhodné, včetně toho, jak doporučení naplňuje investiční cíle zákazníka, odpovídá jeho osobní situaci s odkazem na požadovanou dobu investice, zákazníkovy znalosti a zkušenosti a jeho postoj k riziku, schopnost nést ztrátu a preference týkající se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

e)

v odstavci 12 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„12.   Při poskytování investičního poradenství poskytnou investiční podniky neprofesionálnímu zákazníkovi zprávu, která obsahuje souhrn poskytnutého poradenství a která vysvětluje, proč je poskytnuté doporučení pro tohoto neprofesionálního zákazníka vhodné, včetně toho, jak doporučení naplňuje investiční cíle zákazníka, odpovídá jeho osobní situaci s odkazem na požadovanou dobu investice, zákazníkovy znalosti a zkušenosti a jeho postoj k riziku, schopnost nést ztrátu a preference týkající se udržitelnosti.“;

| f) | v odstavci 13 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Požadavky na splnění preferencí zákazníků nebo potenciálních zákazníků týkajících se udržitelnosti v příslušných případech nemění podmínky stanovené v prvním pododstavci.“ |
| --- | --- |

f)

v odstavci 13 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Požadavky na splnění preferencí zákazníků nebo potenciálních zákazníků týkajících se udržitelnosti v příslušných případech nemění podmínky stanovené v prvním pododstavci.“

Článek 2

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se od 2. srpna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. dubna 2021.

Za Komisi

Předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 ze dne 25. dubna 2016, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 87, 31.3.2017, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

8

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1254

ze dne 21. dubna 2021,

kterým se opravuje nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (1), a zejména na čl. 16 odst. 12 a čl. 27 odst. 9 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 (2) se objevily chyby, neboť vyžadovalo použití čl. 59 odst. 4, článku 60 a kapitoly IV uvedeného nařízení, a nikoli čl. 64 odst. 4, článku 65 a kapitoly VIII. |
| --- | --- |

(1)

V ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 (2) se objevily chyby, neboť vyžadovalo použití čl. 59 odst. 4, článku 60 a kapitoly IV uvedeného nařízení, a nikoli čl. 64 odst. 4, článku 65 a kapitoly VIII.

| (2) | V příloze I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 se objevily chyby v několika křížových odkazech, konkrétně v částech „Hodnocení zákazníka“, „Zpracování pokynů“, „Pokyny zákazníků a obchody“, „Podávání zpráv zákazníkům“, „Komunikace se zákazníky“ a „Organizační požadavky“. |
| --- | --- |

(2)

V příloze I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 se objevily chyby v několika křížových odkazech, konkrétně v částech „Hodnocení zákazníka“, „Zpracování pokynů“, „Pokyny zákazníků a obchody“, „Podávání zpráv zákazníkům“, „Komunikace se zákazníky“ a „Organizační požadavky“.

| (3) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 se opravuje takto:

| 1) | V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Kapitola II a kapitola III oddíly 1 až 4, čl. 64 odst. 4, článek 65 a oddíly 6 až 8 a – jestliže se zmíněných ustanovení týkají – také kapitola I a kapitola VIII tohoto nařízení se vztahují na správcovské společnosti při poskytování služeb v souladu s čl. 6 odst. 4 směrnice 2009/65/ES a s čl. 6 odst. 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (*1).


  (*1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).“;" |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Kapitola II a kapitola III oddíly 1 až 4, čl. 64 odst. 4, článek 65 a oddíly 6 až 8 a – jestliže se zmíněných ustanovení týkají – také kapitola I a kapitola VIII tohoto nařízení se vztahují na správcovské společnosti při poskytování služeb v souladu s čl. 6 odst. 4 směrnice 2009/65/ES a s čl. 6 odst. 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (*1).

(*1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).“;"

*1

| 2) | Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. dubna 2021.

Za Komisi

Předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 ze dne 25. dubna 2016, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 87, 31.3.2017, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

Vedení záznamů

Minimální seznam záznamů, které musí vést investiční podniky v závislosti na povaze své činnosti

| Povaha povinnosti | Typ záznamu | Shrnutí obsahu | Odkaz na právní předpis |
| --- | --- | --- | --- |
| Hodnocení zákazníka |
| | Informace pro klienty | Obsah upravený v čl. 24 odst. 4 směrnice 2014/65/EU a článcích 44 až 51 tohoto nařízení | Čl. 24 odst. 4 směrnice 2014/65/EU
  Články 44 až 51 tohoto nařízení |
| | Smlouvy se zákazníky | Záznamy upravené v čl. 25 odst. 5 směrnice 2014/65/EU | Čl. 25 odst. 5 směrnice 2014/65/EU
  Článek 58 tohoto nařízení |
| | Posouzení vhodnosti a přiměřenosti | Obsah podle čl. 25 odst. 2 a 3 směrnice 2014/65/EU a článků 54, 55 a 60 tohoto nařízení | Čl. 25 odst. 2 a 3 směrnice 2014/65/EU
  Články 54, 55 a 56 tohoto nařízení |
| Zpracování pokynů |
| | Zpracování pokynů zákazníků – Sloučené obchody | Záznamy upravené v článcích 67 až 70 tohoto nařízení | Čl. 24 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 směrnice 2014/65/EU
  Články 67 až 70 tohoto nařízení |
| | Slučování a alokace obchodů na vlastní účet | Záznamy upravené v článku 69 tohoto nařízení | Čl. 24 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 směrnice 2014/65/EU

  Článek 69 tohoto nařízení |
| Pokyny zákazníků a obchody |
| | Uchovávání záznamů o pokynech zákazníků a o rozhodnutích obchodovat | Záznamy upravené v článku 74 tohoto nařízení | Čl. 16 odst. 6 směrnice 2014/65/EU
  Článek 74 tohoto nařízení |
| | Uchovávání záznamů o obchodech a zpracování pokynů | Záznamy upravené v článku 75 tohoto nařízení | Čl. 16 odst. 6 směrnice 2014/65/EU
  Článek 75 tohoto nařízení |
| Podávání zpráv zákazníkům |
| | Povinnost spojená se službami poskytovanými zákazníkům | Obsah podle článků 59 až 63 tohoto nařízení | Čl. 24 odst. 1 a 6 a čl. 25 odst. 1 a 6 směrnice 2014/65/EU
  Články 59 až 63 tohoto nařízení |
| Ochrana majetku zákazníků |
| | Finanční nástroje zákazníků držené investičním podnikem | Záznamy upravené v čl. 16 odst. 8 směrnice 2014/65/EU a v článku 2 směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 | Čl. 16 odst. 8 směrnice 2014/65/EU
  Článek 2 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 |
| | Peněžní prostředky zákazníků držené investičním podnikem | Záznamy upravené v čl. 16 odst. 9 směrnice 2014/65/EU a v článku 2 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 | Čl. 16 odst. 9 směrnice 2014/65/EU
  Článek 2 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 |
| | Použití finančních nástrojů zákazníků | Záznamy upravené v článku 5 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 | Čl. 16 odst. 8, 9 a 10 směrnice 2014/65/EU
  Článek 5 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 |
| Komunikace se zákazníky |
| | Informace o nákladech a souvisejících poplatcích | Obsah upravený v článku 50 tohoto nařízení | Čl. 24 odst. 4 písm. c) směrnice 2014/65/EU
  Článek 50 tohoto nařízení |
| | Informace o investičním podniku a jeho službách, finančních nástrojích a ochraně majetku zákazníků | Obsah podle článků 47, 48 a 49 tohoto nařízení | Čl. 24 odst. 4 směrnice 2014/65/EU
  Články 47, 48 a 49 tohoto nařízení |
| | Informace pro klienty | Záznamy o sděleních | Čl. 24 odst. 3 směrnice 2014/65/EU
  Článek 46 tohoto nařízení |
| | Propagační sdělení (s výjimkou ústních) | Všechna propagační sdělení, jež investiční podnik vydal (s výjimkou sdělení v ústní formě), podle článků 44 a 46 tohoto nařízení | Čl. 24 odst. 3 směrnice 2014/65/EU
  Články 44 a 46 tohoto nařízení |
| | Investiční poradenství neprofesionálním zákazníkům | i) Skutečnost, že bylo poskytnuto investiční poradenství, a čas a datum jeho poskytnutí, ii) finanční nástroj, jenž byl doporučen, a iii) zpráva o vhodnosti podaná zákazníkovi | Čl. 25 odst. 6 směrnice 2014/65/EU
  Článek 54 tohoto nařízení |
| | Investiční výzkum | Všechny položky investičního výzkumu předané investičním podnikem na trvalém nosiči dat | Čl. 24 odst. 3 směrnice 2014/65/EU
  Články 36 a 37 tohoto nařízení |
| Organizační požadavky |
| | Podnikatelská a vnitřní organizace podniku | Záznamy podle čl. 21 odst. 1 písm. f) tohoto nařízení | Čl. 16 odst. 2 až 10 směrnice 2014/65/EU
  Čl. 21 odst. 1 písm. f) tohoto nařízení |
| | Zprávy o plnění povinností | Všechny zprávy o plnění povinností podávané vedoucímu orgánu | Čl. 16 odst. 2 směrnice 2014/65/EU
  Čl. 22 odst. 2 písm. c) a čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení |
| | Záznam o střetu zájmů | Záznamy upravené v článku 35 tohoto nařízení | Čl. 16 odst. 3 směrnice 2014/65/EU
  Článek 35 tohoto nařízení |
| | Pobídky | Informace podávané zákazníkům podle čl. 24 odst. 9 směrnice 2014/65/EU | Čl. 24 odst. 9 směrnice 2014/65/EU
  Články 11, 12 a 13 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 |
| | Zprávy o řízení rizik | Všechny zprávy o řízení rizik podávané vrcholnému vedení | Čl. 16 odst. 5 směrnice 2014/65/EU
  Čl. 23 odst. 1 písm. b) a čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení |
| | Zprávy interního auditu | Všechny zprávy o interním auditu podávané vrcholnému vedení | Čl. 16 odst. 5 směrnice 2014/65/EU
  Článek 24 a čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení |
| | Záznamy o vyřizování stížností | Všechny stížnosti a opatření přijatá k jejich vyřízení | Čl. 16 odst. 2 směrnice 2014/65/EU
  Článek 26 tohoto nařízení |
| | Záznamy o osobních obchodech | Záznamy podle čl. 29 odst. 5 písm. c) tohoto nařízení | Čl. 16 odst. 2 směrnice 2014/65/EU
  Čl. 29 odst. 5 písm. c) tohoto nařízení |

Povaha povinnosti

Typ záznamu

Shrnutí obsahu

Odkaz na právní předpis

Hodnocení zákazníka

Informace pro klienty

Obsah upravený v čl. 24 odst. 4 směrnice 2014/65/EU a článcích 44 až 51 tohoto nařízení

Čl. 24 odst. 4 směrnice 2014/65/EU

Články 44 až 51 tohoto nařízení

Smlouvy se zákazníky

Záznamy upravené v čl. 25 odst. 5 směrnice 2014/65/EU

Čl. 25 odst. 5 směrnice 2014/65/EU

Článek 58 tohoto nařízení

Posouzení vhodnosti a přiměřenosti

Obsah podle čl. 25 odst. 2 a 3 směrnice 2014/65/EU a článků 54, 55 a 60 tohoto nařízení

Čl. 25 odst. 2 a 3 směrnice 2014/65/EU

Články 54, 55 a 56 tohoto nařízení

Zpracování pokynů

Zpracování pokynů zákazníků – Sloučené obchody

Záznamy upravené v článcích 67 až 70 tohoto nařízení

Čl. 24 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 směrnice 2014/65/EU

Články 67 až 70 tohoto nařízení

Slučování a alokace obchodů na vlastní účet

Záznamy upravené v článku 69 tohoto nařízení

Čl. 24 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 směrnice 2014/65/EU

Článek 69 tohoto nařízení

Pokyny zákazníků a obchody

Uchovávání záznamů o pokynech zákazníků a o rozhodnutích obchodovat

Záznamy upravené v článku 74 tohoto nařízení

Čl. 16 odst. 6 směrnice 2014/65/EU

Článek 74 tohoto nařízení

Uchovávání záznamů o obchodech a zpracování pokynů

Záznamy upravené v článku 75 tohoto nařízení

Čl. 16 odst. 6 směrnice 2014/65/EU

Článek 75 tohoto nařízení

Podávání zpráv zákazníkům

Povinnost spojená se službami poskytovanými zákazníkům

Obsah podle článků 59 až 63 tohoto nařízení

Čl. 24 odst. 1 a 6 a čl. 25 odst. 1 a 6 směrnice 2014/65/EU

Články 59 až 63 tohoto nařízení

Ochrana majetku zákazníků

Finanční nástroje zákazníků držené investičním podnikem

Záznamy upravené v čl. 16 odst. 8 směrnice 2014/65/EU a v článku 2 směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/593

Čl. 16 odst. 8 směrnice 2014/65/EU

Článek 2 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593

Peněžní prostředky zákazníků držené investičním podnikem

Záznamy upravené v čl. 16 odst. 9 směrnice 2014/65/EU a v článku 2 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593

Čl. 16 odst. 9 směrnice 2014/65/EU

Článek 2 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593

Použití finančních nástrojů zákazníků

Záznamy upravené v článku 5 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593

Čl. 16 odst. 8, 9 a 10 směrnice 2014/65/EU

Článek 5 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593

Komunikace se zákazníky

Informace o nákladech a souvisejících poplatcích

Obsah upravený v článku 50 tohoto nařízení

Čl. 24 odst. 4 písm. c) směrnice 2014/65/EU

Článek 50 tohoto nařízení

Informace o investičním podniku a jeho službách, finančních nástrojích a ochraně majetku zákazníků

Obsah podle článků 47, 48 a 49 tohoto nařízení

Čl. 24 odst. 4 směrnice 2014/65/EU

Články 47, 48 a 49 tohoto nařízení

Informace pro klienty

Záznamy o sděleních

Čl. 24 odst. 3 směrnice 2014/65/EU

Článek 46 tohoto nařízení

Propagační sdělení (s výjimkou ústních)

Všechna propagační sdělení, jež investiční podnik vydal (s výjimkou sdělení v ústní formě), podle článků 44 a 46 tohoto nařízení

Čl. 24 odst. 3 směrnice 2014/65/EU

Články 44 a 46 tohoto nařízení

Investiční poradenství neprofesionálním zákazníkům

i) Skutečnost, že bylo poskytnuto investiční poradenství, a čas a datum jeho poskytnutí, ii) finanční nástroj, jenž byl doporučen, a iii) zpráva o vhodnosti podaná zákazníkovi

Čl. 25 odst. 6 směrnice 2014/65/EU

Článek 54 tohoto nařízení

Investiční výzkum

Všechny položky investičního výzkumu předané investičním podnikem na trvalém nosiči dat

Čl. 24 odst. 3 směrnice 2014/65/EU

Články 36 a 37 tohoto nařízení

Organizační požadavky

Podnikatelská a vnitřní organizace podniku

Záznamy podle čl. 21 odst. 1 písm. f) tohoto nařízení

Čl. 16 odst. 2 až 10 směrnice 2014/65/EU

Čl. 21 odst. 1 písm. f) tohoto nařízení

Zprávy o plnění povinností

Všechny zprávy o plnění povinností podávané vedoucímu orgánu

Čl. 16 odst. 2 směrnice 2014/65/EU

Čl. 22 odst. 2 písm. c) a čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení

Záznam o střetu zájmů

Záznamy upravené v článku 35 tohoto nařízení

Čl. 16 odst. 3 směrnice 2014/65/EU

Článek 35 tohoto nařízení

Pobídky

Informace podávané zákazníkům podle čl. 24 odst. 9 směrnice 2014/65/EU

Čl. 24 odst. 9 směrnice 2014/65/EU

Články 11, 12 a 13 směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593

Zprávy o řízení rizik

Všechny zprávy o řízení rizik podávané vrcholnému vedení

Čl. 16 odst. 5 směrnice 2014/65/EU

Čl. 23 odst. 1 písm. b) a čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení

Zprávy interního auditu

Všechny zprávy o interním auditu podávané vrcholnému vedení

Čl. 16 odst. 5 směrnice 2014/65/EU

Článek 24 a čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení

Záznamy o vyřizování stížností

Všechny stížnosti a opatření přijatá k jejich vyřízení

Čl. 16 odst. 2 směrnice 2014/65/EU

Článek 26 tohoto nařízení

Záznamy o osobních obchodech

Záznamy podle čl. 29 odst. 5 písm. c) tohoto nařízení

Čl. 16 odst. 2 směrnice 2014/65/EU

Čl. 29 odst. 5 písm. c) tohoto nařízení

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1255

ze dne 21. dubna 2021,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013, pokud jde o rizika týkající se udržitelnosti a faktory udržitelnosti, které berou do úvahy správci alternativních investičních fondů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (1), a zejména na čl. 12 odst. 3, čl. 14 odst. 4, čl. 15 odst. 5 a čl. 18 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

(1)

Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu.

| (2) | Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování. |
| --- | --- |

(2)

Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování.

| (3) | V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (5), ukázalo, že je třeba, aby správci v rámci svých povinností vůči investorům brali do úvahy faktory udržitelnosti. Správci by proto měli průběžně posuzovat nejen všechna příslušná finanční rizika, ale také veškerá relevantní rizika týkající se udržitelnosti uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (6), která by v případě, že nastanou, mohla mít skutečný či potenciální významný negativní dopad na hodnotu investice. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 (7) výslovně neodkazuje na rizika týkající se udržitelnosti. Z tohoto důvodu a v zájmu zajištění toho, aby vnitřní postupy a organizační opatření byly řádně prováděny a dodržovány, je nezbytné vyjasnit, že procesy, systémy a vnitřní kontroly správců odráží rizika týkající se udržitelnosti a že pro analýzu těchto rizik je nezbytná technická kapacita a znalosti. |
| --- | --- |

(3)

V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (5), ukázalo, že je třeba, aby správci v rámci svých povinností vůči investorům brali do úvahy faktory udržitelnosti. Správci by proto měli průběžně posuzovat nejen všechna příslušná finanční rizika, ale také veškerá relevantní rizika týkající se udržitelnosti uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (6), která by v případě, že nastanou, mohla mít skutečný či potenciální významný negativní dopad na hodnotu investice. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 (7) výslovně neodkazuje na rizika týkající se udržitelnosti. Z tohoto důvodu a v zájmu zajištění toho, aby vnitřní postupy a organizační opatření byly řádně prováděny a dodržovány, je nezbytné vyjasnit, že procesy, systémy a vnitřní kontroly správců odráží rizika týkající se udržitelnosti a že pro analýzu těchto rizik je nezbytná technická kapacita a znalosti.

| (4) | Podle nařízení (EU) 2019/2088 jsou správci, kteří jsou povinni zohledňovat hlavní nepříznivé dopady investičních rozhodnutí na faktory udržitelnosti, nebo tyto hlavní nepříznivé dopady zohledňují dobrovolně, povinni poskytnout informace o tom, jak jsou tyto hlavní nepříznivé dopady vzaty do úvahy v jejich politikách náležité péče. V zájmu zajištění souladu mezi nařízením (EU) 2019/2088 a nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 by tato povinnost měla být v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 zohledněna. |
| --- | --- |

(4)

Podle nařízení (EU) 2019/2088 jsou správci, kteří jsou povinni zohledňovat hlavní nepříznivé dopady investičních rozhodnutí na faktory udržitelnosti, nebo tyto hlavní nepříznivé dopady zohledňují dobrovolně, povinni poskytnout informace o tom, jak jsou tyto hlavní nepříznivé dopady vzaty do úvahy v jejich politikách náležité péče. V zájmu zajištění souladu mezi nařízením (EU) 2019/2088 a nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 by tato povinnost měla být v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 zohledněna.

| (5) | Pro zachování vysoké úrovně ochrany investorů by správci měli při identifikaci druhů střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy alternativního investičního fondu, zahrnovat střety zájmů, které mohou vzniknout v důsledku začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do jejich procesů, systémů a vnitřních kontrol. Mezi ně mohou patřit střety vyplývající z odměňování nebo osobních obchodů příslušných pracovníků, střety zájmů, které by mohly vést ke klamavé ekologické reklamě (tzv. lakování nazeleno), k nevhodnému prodeji nebo zkreslení investičních strategií, a střety zájmů mezi různými alternativními investičními fondy spravovanými stejným správcem. |
| --- | --- |

(5)

Pro zachování vysoké úrovně ochrany investorů by správci měli při identifikaci druhů střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy alternativního investičního fondu, zahrnovat střety zájmů, které mohou vzniknout v důsledku začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do jejich procesů, systémů a vnitřních kontrol. Mezi ně mohou patřit střety vyplývající z odměňování nebo osobních obchodů příslušných pracovníků, střety zájmů, které by mohly vést ke klamavé ekologické reklamě (tzv. lakování nazeleno), k nevhodnému prodeji nebo zkreslení investičních strategií, a střety zájmů mezi různými alternativními investičními fondy spravovanými stejným správcem.

| (6) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (7) | Příslušným orgánům a správcům by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby se přizpůsobili novým požadavkům obsaženým v tomto nařízení. Jeho uplatňování by proto mělo být odloženo, |
| --- | --- |

(7)

Příslušným orgánům a správcům by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby se přizpůsobili novým požadavkům obsaženým v tomto nařízení. Jeho uplatňování by proto mělo být odloženo,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 se mění takto:

| 1) | V článku 1 se doplňují nové body 6 a 7, které znějí:






  „6) | „rizikem týkajícím se udržitelnosti“ se rozumí riziko týkající se udržitelnosti definované v čl. 2 bodě 22 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1); |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 1 se doplňují nové body 6 a 7, které znějí:

„6)

„rizikem týkajícím se udržitelnosti“ se rozumí riziko týkající se udržitelnosti definované v čl. 2 bodě 22 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1);

| 7) | „faktory udržitelnosti“ se rozumí faktory udržitelnosti definované v čl. 2 bodě 24 nařízení (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

7)

„faktory udržitelnosti“ se rozumí faktory udržitelnosti definované v čl. 2 bodě 24 nařízení (EU) 2019/2088.

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).“;"

| 2) | V článku 18 se doplňují nové odstavce 5 a 6, které znějí:

  „5.   Správci při plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 až 3 berou do úvahy rizika týkající se udržitelnosti.


  6.   Členské státy zajistí, aby v případě, kdy správci zohledňují hlavní nepříznivé dopady investičních rozhodnutí na faktory udržitelnosti, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/2088 nebo jak to vyžaduje čl. 4 odst. 3 nebo 4 uvedeného nařízení, tito správci alternativních investičních fondů brali do úvahy takové hlavní nepříznivé dopady při plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 až 3 tohoto článku.“; |
| --- | --- |

2)

V článku 18 se doplňují nové odstavce 5 a 6, které znějí:

„5.   Správci při plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 až 3 berou do úvahy rizika týkající se udržitelnosti.

6.   Členské státy zajistí, aby v případě, kdy správci zohledňují hlavní nepříznivé dopady investičních rozhodnutí na faktory udržitelnosti, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/2088 nebo jak to vyžaduje čl. 4 odst. 3 nebo 4 uvedeného nařízení, tito správci alternativních investičních fondů brali do úvahy takové hlavní nepříznivé dopady při plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 až 3 tohoto článku.“;

| 3) | V článku 22 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

  „3.   Pro účely odstavce 1 si správci zachovají nezbytné zdroje a odborné znalosti pro účinné začlenění rizik týkajících se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

3)

V článku 22 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

„3.   Pro účely odstavce 1 si správci zachovají nezbytné zdroje a odborné znalosti pro účinné začlenění rizik týkajících se udržitelnosti.“;

| 4) | V článku 30 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Správci zajistí, že v případech kdy identifikují druhy střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy alternativního investičního fondu, zahrnou ty druhy střetů zájmů, které mohou vzniknout v důsledku začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do jejich procesů, systémů a vnitřních kontrol.“; |
| --- | --- |

4)

V článku 30 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Správci zajistí, že v případech kdy identifikují druhy střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy alternativního investičního fondu, zahrnou ty druhy střetů zájmů, které mohou vzniknout v důsledku začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do jejich procesů, systémů a vnitřních kontrol.“;

| 5) | V článku 40 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Politika řízení rizik obsahuje nezbytné postupy, které správci umožní posoudit u každého jím spravovaného alternativního investičního fondu expozici tohoto fondu vůči tržnímu riziku, riziku likvidity, riziku týkajícímu se udržitelnosti a riziku selhání protistrany, jakož i vůči všem ostatním relevantním rizikům, která mohou být pro každý jím spravovaný alternativní investiční fond závažná, včetně provozního rizika.“; |
| --- | --- |

5)

V článku 40 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Politika řízení rizik obsahuje nezbytné postupy, které správci umožní posoudit u každého jím spravovaného alternativního investičního fondu expozici tohoto fondu vůči tržnímu riziku, riziku likvidity, riziku týkajícímu se udržitelnosti a riziku selhání protistrany, jakož i vůči všem ostatním relevantním rizikům, která mohou být pro každý jím spravovaný alternativní investiční fond závažná, včetně provozního rizika.“;

| 6) | V čl. 57 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Správci při plnění požadavků stanovených v prvním pododstavci berou do úvahy rizika týkající se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

6)

V čl. 57 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Správci při plnění požadavků stanovených v prvním pododstavci berou do úvahy rizika týkající se udržitelnosti.“;

| 7) | V čl. 60 odst. 2 se doplňuje nové písmeno i), které zní:






  „i) | odpovídalo za začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do činností uvedených v písmenech a) až h).“. |
| --- | --- | --- |

7)

V čl. 60 odst. 2 se doplňuje nové písmeno i), které zní:

„i)

odpovídalo za začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do činností uvedených v písmenech a) až h).“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od 1. srpna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. dubna 2021.

Za Komisi

Předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU, pokud jde o výjimky, obecné podmínky provozování činnosti, depozitáře, pákový efekt, transparentnost a dohled (Úř. věst. L 83, 22.3.2013, s. 1).

7

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1256

ze dne 21. dubna 2021,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, pokud jde o začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do oblasti řízení a kontroly pojišťoven a zajišťoven

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 50 odst. 1 a čl. 135 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

(1)

Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu.

| (2) | Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl rovněž vyžaduje jasné dlouhodobé signály pro investory, aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování. |
| --- | --- |

(2)

Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl rovněž vyžaduje jasné dlouhodobé signály pro investory, aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování.

| (3) | V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v uvedeném akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (5), ukázalo, že je třeba vyjasnit, že pojišťovny a zajišťovny by měly v rámci svých povinností vůči pojistníkům brát do úvahy faktory udržitelnosti. Pojišťovny a zajišťovny by proto měly průběžně posuzovat nejen všechna příslušná finanční rizika, ale také veškerá relevantní rizika týkající se udržitelnosti uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (6), která by v případě, že nastanou, mohla mít skutečný či potenciální významný negativní dopad na hodnotu investice nebo závazku. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (7) výslovně neodkazuje na rizika týkající se udržitelnosti. Z tohoto důvodu a v zájmu zajištění toho, aby byl řídicí a kontrolní systém řádně prováděn a dodržován, je nezbytné vyjasnit, že řídicí a kontrolní systém pojišťoven a zajišťoven a posuzování celkových solventnostních potřeb těchto podniků by měly zohledňovat rizika týkající se udržitelnosti. |
| --- | --- |

(3)

V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v uvedeném akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (5), ukázalo, že je třeba vyjasnit, že pojišťovny a zajišťovny by měly v rámci svých povinností vůči pojistníkům brát do úvahy faktory udržitelnosti. Pojišťovny a zajišťovny by proto měly průběžně posuzovat nejen všechna příslušná finanční rizika, ale také veškerá relevantní rizika týkající se udržitelnosti uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (6), která by v případě, že nastanou, mohla mít skutečný či potenciální významný negativní dopad na hodnotu investice nebo závazku. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (7) výslovně neodkazuje na rizika týkající se udržitelnosti. Z tohoto důvodu a v zájmu zajištění toho, aby byl řídicí a kontrolní systém řádně prováděn a dodržován, je nezbytné vyjasnit, že řídicí a kontrolní systém pojišťoven a zajišťoven a posuzování celkových solventnostních potřeb těchto podniků by měly zohledňovat rizika týkající se udržitelnosti.

| (4) | Pojišťovny, které zveřejňují hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti v souladu s nařízením (EU) 2019/2088, by rovněž měly přizpůsobit své postupy, systémy a vnitřní kontroly, pokud jde o zveřejňování těchto informací. |
| --- | --- |

(4)

Pojišťovny, které zveřejňují hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti v souladu s nařízením (EU) 2019/2088, by rovněž měly přizpůsobit své postupy, systémy a vnitřní kontroly, pokud jde o zveřejňování těchto informací.

| (5) | Vzhledem k ambicím Komise zajistit, aby rizika týkající se klimatu a životního prostředí byla řízena a začleněna do finančního systému a vzhledem k významu politik odměňování při zajišťování toho, aby zaměstnanci pojišťoven a zajišťoven účinně řídili rizika zjištěná systémem řízení rizik, by politiky odměňování pojišťoven a zajišťoven měly obsahovat informace o tom, jak tyto politiky začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do systému řízení rizik zohledňují. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k ambicím Komise zajistit, aby rizika týkající se klimatu a životního prostředí byla řízena a začleněna do finančního systému a vzhledem k významu politik odměňování při zajišťování toho, aby zaměstnanci pojišťoven a zajišťoven účinně řídili rizika zjištěná systémem řízení rizik, by politiky odměňování pojišťoven a zajišťoven měly obsahovat informace o tom, jak tyto politiky začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do systému řízení rizik zohledňují.

| (6) | Zásada „obezřetného jednání“ stanovená v článku 132 směrnice 2009/138/ES vyžaduje, aby pojišťovny a zajišťovny investovaly pouze do aktiv, jejichž rizika mohou řádně určit, měřit, sledovat, řídit, kontrolovat a podávat o nich zprávy. Aby se zajistilo, že pojišťovny a zajišťovny účinně řídí rizika v oblasti klimatu a životního prostředí, mělo by provádění zásady „obezřetného jednání“ zohledňovat rizika týkající se udržitelnosti a pojišťovny a zajišťovny by měly ve svém investičním procesu zohlednit preference svých zákazníků týkající se udržitelnosti, které byly vzaty v úvahu při postupu schvalování produktu. |
| --- | --- |

(6)

Zásada „obezřetného jednání“ stanovená v článku 132 směrnice 2009/138/ES vyžaduje, aby pojišťovny a zajišťovny investovaly pouze do aktiv, jejichž rizika mohou řádně určit, měřit, sledovat, řídit, kontrolovat a podávat o nich zprávy. Aby se zajistilo, že pojišťovny a zajišťovny účinně řídí rizika v oblasti klimatu a životního prostředí, mělo by provádění zásady „obezřetného jednání“ zohledňovat rizika týkající se udržitelnosti a pojišťovny a zajišťovny by měly ve svém investičním procesu zohlednit preference svých zákazníků týkající se udržitelnosti, které byly vzaty v úvahu při postupu schvalování produktu.

| (7) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Orgánům dohledu a pojišťovnám a zajišťovnám by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby se přizpůsobily novým požadavkům obsaženým v tomto nařízení. Jeho uplatňování by proto mělo být odloženo, |
| --- | --- |

(8)

Orgánům dohledu a pojišťovnám a zajišťovnám by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby se přizpůsobily novým požadavkům obsaženým v tomto nařízení. Jeho uplatňování by proto mělo být odloženo,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 se mění takto:

| 1) | V článku 1 se vkládají nové body 55c až 55e, které znějí:






  „55c) | „rizikem týkajícím se udržitelnosti“ se rozumí událost nebo situace v environmentální nebo sociální oblasti nebo v oblasti správy a řízení, která by v případě, že by nastala, mohla mít skutečný nebo možný nepříznivý dopad na hodnotu investice nebo na hodnotu závazku; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 1 se vkládají nové body 55c až 55e, které znějí:

„55c)

„rizikem týkajícím se udržitelnosti“ se rozumí událost nebo situace v environmentální nebo sociální oblasti nebo v oblasti správy a řízení, která by v případě, že by nastala, mohla mít skutečný nebo možný nepříznivý dopad na hodnotu investice nebo na hodnotu závazku;

| 55d) | „faktory udržitelnosti“ se rozumí faktory udržitelnosti definované v čl. 2 bodě 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1); |
| --- | --- |

55d)

„faktory udržitelnosti“ se rozumí faktory udržitelnosti definované v čl. 2 bodě 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1);

*1

| 55e) | „preferencemi týkajícími se udržitelnosti“ se rozumí volba zákazníka nebo potenciálního zákazníka, pokud jde o to, zda, a pokud ano, do jaké míry, by do jeho investic měl být začleněn jeden nebo několik z těchto finančních nástrojů:






  a) | finanční nástroj, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do environmentálně udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (*2); |
| --- | --- | --- |

55e)

„preferencemi týkajícími se udržitelnosti“ se rozumí volba zákazníka nebo potenciálního zákazníka, pokud jde o to, zda, a pokud ano, do jaké míry, by do jeho investic měl být začleněn jeden nebo několik z těchto finančních nástrojů:

a)

finanční nástroj, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do environmentálně udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (*2);

*2

| b) | finanční nástroj, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 17 nařízení (EU) 2019/2088; |
| --- | --- |

b)

finanční nástroj, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 17 nařízení (EU) 2019/2088;

| c) | finanční nástroj, který zohledňuje hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, přičemž kvalitativní nebo kvantitativní prvky prokazující předmětné zohlednění určuje zákazník nebo potenciální zákazník; |
| --- | --- |

c)

finanční nástroj, který zohledňuje hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, přičemž kvalitativní nebo kvantitativní prvky prokazující předmětné zohlednění určuje zákazník nebo potenciální zákazník;

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1)."

*1

(*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).“;"

*2

| 2) | Článek 260 se mění takto:






  a) | v odst. 1 písm. a) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | opatření, jež má pojišťovna nebo zajišťovna přijmout pro posouzení a řízení rizika ztráty nebo nepříznivé změny hodnoty pojistných a zajistných závazků v důsledku nepřiměřených předpokladů ohledně stanovení cen a rezerv vyplývajících z vnitřních nebo vnějších faktorů, včetně rizik týkajících se udržitelnosti;“ |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Článek 260 se mění takto:

a)

v odst. 1 písm. a) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

opatření, jež má pojišťovna nebo zajišťovna přijmout pro posouzení a řízení rizika ztráty nebo nepříznivé změny hodnoty pojistných a zajistných závazků v důsledku nepřiměřených předpokladů ohledně stanovení cen a rezerv vyplývajících z vnitřních nebo vnějších faktorů, včetně rizik týkajících se udržitelnosti;“

| b) | v odst. 1 písm. c) se doplňuje nový bod vi), který zní:






  „vi) | opatření, která má pojišťovna nebo zajišťovna přijmout k zajištění toho, aby rizika týkající se udržitelnosti, jež souvisí s investičním portfoliem, byla řádně identifikována, posouzena a řízena;“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odst. 1 písm. c) se doplňuje nový bod vi), který zní:

„vi)

opatření, která má pojišťovna nebo zajišťovna přijmout k zajištění toho, aby rizika týkající se udržitelnosti, jež souvisí s investičním portfoliem, byla řádně identifikována, posouzena a řízena;“;

| c) | vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

  „1a.   Pojišťovny a zajišťovny začlení do svých politik uvedených v odst. 1 písm. a) a c) a v případě potřeby politik týkajících se ostatních oblastí uvedených v odstavci 1 rizika týkající se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

c)

vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

„1a.   Pojišťovny a zajišťovny začlení do svých politik uvedených v odst. 1 písm. a) a c) a v případě potřeby politik týkajících se ostatních oblastí uvedených v odstavci 1 rizika týkající se udržitelnosti.“;

| 3) | Článek 269 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:






  „e) | zjišťování a posuzování vznikajících rizik a rizik týkajících se udržitelnosti.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Článek 269 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:

„e)

zjišťování a posuzování vznikajících rizik a rizik týkajících se udržitelnosti.“;

| b) | vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

  „1a.   Nově vznikající rizika a rizika týkající se udržitelnosti uvedená v odst. 1 písm. e), zjištěná v rámci funkce řízení rizik, jsou součástí rizik uvedených v čl. 262 odst. 1 písm. a).“; |
| --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

„1a.   Nově vznikající rizika a rizika týkající se udržitelnosti uvedená v odst. 1 písm. e), zjištěná v rámci funkce řízení rizik, jsou součástí rizik uvedených v čl. 262 odst. 1 písm. a).“;

| 4) | V čl. 272 odst. 6 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | vlivu inflace, právního rizika, rizik týkajících se udržitelnosti, změny ve složení portfolia pojišťovny nebo zajišťovny a vlivu systémů, jež upravují výši pojistného, které platí pojistníci, směrem nahoru nebo dolů v závislosti na minulých pojistných událostech (systémy bonus-malus), nebo obdobných systémů, v aplikaci na konkrétní homogenní rizikové skupiny;“; |
| --- | --- | --- |

4)

V čl. 272 odst. 6 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

vlivu inflace, právního rizika, rizik týkajících se udržitelnosti, změny ve složení portfolia pojišťovny nebo zajišťovny a vlivu systémů, jež upravují výši pojistného, které platí pojistníci, směrem nahoru nebo dolů v závislosti na minulých pojistných událostech (systémy bonus-malus), nebo obdobných systémů, v aplikaci na konkrétní homogenní rizikové skupiny;“;

| 5) | V článku 275 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

  „4.   Zásady odměňování zahrnují informace o tom, jak zohledňují začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do systému řízení rizik.“; |
| --- | --- |

5)

V článku 275 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

„4.   Zásady odměňování zahrnují informace o tom, jak zohledňují začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do systému řízení rizik.“;

| 6) | V kapitole IX hlavy I se doplňuje nový oddíl 6, který zní:

  „
  ODDÍL 6



  Investice



  Článek 275a
  Začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do zásady obezřetného jednání

  1.   Pojišťovny a zajišťovny musí při určování, měření, sledování, řízení, kontrole a posuzování rizik vyplývajících z investic a podávání zpráv o těchto rizicích, jak je uvedeno v čl. 132 odst. 2 prvním pododstavci směrnice 2009/138/ES, zohledňovat rizika týkající se udržitelnosti.


  2.   Pro účely odstavce 1 pojišťovny a zajišťovny přihlížejí k potenciálnímu dlouhodobému dopadu své investiční strategie a rozhodnutí na faktory udržitelnosti a v příslušných případech tato strategie a rozhodnutí pojišťoven odrážejí preference jejich zákazníků týkající se udržitelnosti zohledněné v postupu schvalování produktu, jak je uvedeno v článku 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 (*3).



  (*3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 ze dne 21. září 2017, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/97, pokud jde o požadavky na dohled nad produktem a jeho řízení vztahující se na pojišťovny a distributory pojištění (Úř. věst. L 341, 20.12.2017, s. 1).“." |
| --- | --- |

6)

V kapitole IX hlavy I se doplňuje nový oddíl 6, který zní:

„
  ODDÍL 6

ODDÍL 6

Investice

Investice

Článek 275a

Začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do zásady obezřetného jednání

1.   Pojišťovny a zajišťovny musí při určování, měření, sledování, řízení, kontrole a posuzování rizik vyplývajících z investic a podávání zpráv o těchto rizicích, jak je uvedeno v čl. 132 odst. 2 prvním pododstavci směrnice 2009/138/ES, zohledňovat rizika týkající se udržitelnosti.

2.   Pro účely odstavce 1 pojišťovny a zajišťovny přihlížejí k potenciálnímu dlouhodobému dopadu své investiční strategie a rozhodnutí na faktory udržitelnosti a v příslušných případech tato strategie a rozhodnutí pojišťoven odrážejí preference jejich zákazníků týkající se udržitelnosti zohledněné v postupu schvalování produktu, jak je uvedeno v článku 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 (*3).

(*3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 ze dne 21. září 2017, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/97, pokud jde o požadavky na dohled nad produktem a jeho řízení vztahující se na pojišťovny a distributory pojištění (Úř. věst. L 341, 20.12.2017, s. 1).“."

*3

Článek 2

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 2. srpna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. dubna 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená dohoda pro Evropu (COM(2019) 640 final).

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 12, 17.1.2015, s. 1).

7

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1257

ze dne 21. dubna 2021,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 a (EU) 2017/2359, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti a rizik a preferencí týkajících se udržitelnosti do požadavků na dohled nad produktem a jeho řízení vztahujících se na pojišťovny a distributory pojištění a do pravidel pro výkon činnosti a investiční poradenství pro pojistné produkty s investiční složkou

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/97 ze dne 20. ledna 2016 o distribuci pojištění (1), a zejména na čl. 25 odst. 2, čl. 28 odst. 4 a čl. 30 odst. 6 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

(1)

Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu.

| (2) | Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování. |
| --- | --- |

(2)

Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování.

| (3) | V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. |
| --- | --- |

(3)

V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu.

| (4) | Řádné provádění akčního plánu podporuje poptávku investorů po udržitelných investicích. Je proto nezbytné vyjasnit, že faktory udržitelnosti a cíle týkající se udržitelnosti by měly být zohledněny v rámci požadavků na řízení produktů stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 (5). |
| --- | --- |

(4)

Řádné provádění akčního plánu podporuje poptávku investorů po udržitelných investicích. Je proto nezbytné vyjasnit, že faktory udržitelnosti a cíle týkající se udržitelnosti by měly být zohledněny v rámci požadavků na řízení produktů stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 (5).

| (5) | Pojišťovny a zprostředkovatelé pojištění, kteří vytváří pojistné produkty, by měli brát v úvahu faktory udržitelnosti v rámci procesu schvalování každého pojistného produktu a v rámci ostatních systémů řízení produktu a dohledu nad ním pro každý pojistný produkt, jenž má být distribuován zákazníkům, kteří požadují pojistné produkty s profilem zaměřeným na udržitelnost. |
| --- | --- |

(5)

Pojišťovny a zprostředkovatelé pojištění, kteří vytváří pojistné produkty, by měli brát v úvahu faktory udržitelnosti v rámci procesu schvalování každého pojistného produktu a v rámci ostatních systémů řízení produktu a dohledu nad ním pro každý pojistný produkt, jenž má být distribuován zákazníkům, kteří požadují pojistné produkty s profilem zaměřeným na udržitelnost.

| (6) | Vzhledem k tomu, že by cílový trh měl být nastaven dostatečně podrobně, obecný výrok, že pojistný produkt má profil zaměřený na udržitelnost, by neměl být dostačující. Pojišťovny nebo zprostředkovatelé pojištění, kteří vytvářejí pojistné produkty, by spíše měli specifikovat, které skupině zákazníků s konkrétními cíli týkajícími se udržitelnosti by dotyčný investiční produkt měl být distribuován. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že by cílový trh měl být nastaven dostatečně podrobně, obecný výrok, že pojistný produkt má profil zaměřený na udržitelnost, by neměl být dostačující. Pojišťovny nebo zprostředkovatelé pojištění, kteří vytvářejí pojistné produkty, by spíše měli specifikovat, které skupině zákazníků s konkrétními cíli týkajícími se udržitelnosti by dotyčný investiční produkt měl být distribuován.

| (7) | Aby se zajistilo, že pojistné produkty s faktory udržitelnosti zůstanou snadno dostupné i pro zákazníky, kteří nemají preference týkající se udržitelnosti, nemělo by se po pojišťovnách a zprostředkovatelích pojištění, kteří vytvářejí pojistné produkty, vyžadovat, aby určovali skupiny zákazníků, s jejichž potřebami, vlastnostmi a cíli pojistný produkt s faktory udržitelnosti není slučitelný. |
| --- | --- |

(7)

Aby se zajistilo, že pojistné produkty s faktory udržitelnosti zůstanou snadno dostupné i pro zákazníky, kteří nemají preference týkající se udržitelnosti, nemělo by se po pojišťovnách a zprostředkovatelích pojištění, kteří vytvářejí pojistné produkty, vyžadovat, aby určovali skupiny zákazníků, s jejichž potřebami, vlastnostmi a cíli pojistný produkt s faktory udržitelnosti není slučitelný.

| (8) | Faktory udržitelnosti pojistného produktu by měly být prezentovány transparentním způsobem, aby distributoři pojištění mohli poskytovat příslušné informace svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům. |
| --- | --- |

(8)

Faktory udržitelnosti pojistného produktu by měly být prezentovány transparentním způsobem, aby distributoři pojištění mohli poskytovat příslušné informace svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům.

| (9) | Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (6), ukázalo, že je třeba vyjasnit, že zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny, kteří distribuují pojistné produkty s investiční složkou, by měli v rámci svých povinností vůči zákazníkům a potenciálním zákazníkům brát do úvahy faktory udržitelnosti. |
| --- | --- |

(9)

Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (6), ukázalo, že je třeba vyjasnit, že zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny, kteří distribuují pojistné produkty s investiční složkou, by měli v rámci svých povinností vůči zákazníkům a potenciálním zákazníkům brát do úvahy faktory udržitelnosti.

| (10) | V zájmu zachování vysoké úrovně ochrany investorů by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou měli při určování typů střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy zákazníka nebo potenciálního zákazníka, zahrnovat typy střetů zájmů, které vyplývají ze začlenění preferencí zákazníka týkajících se udržitelnosti. V případě stávajících zákazníků, u nichž již bylo provedeno posouzení vhodnosti, by měli mít zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny možnost určit individuální preference zákazníka týkající se udržitelnosti při příští pravidelné aktualizaci stávajícího posouzení vhodnosti. |
| --- | --- |

(10)

V zájmu zachování vysoké úrovně ochrany investorů by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou měli při určování typů střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy zákazníka nebo potenciálního zákazníka, zahrnovat typy střetů zájmů, které vyplývají ze začlenění preferencí zákazníka týkajících se udržitelnosti. V případě stávajících zákazníků, u nichž již bylo provedeno posouzení vhodnosti, by měli mít zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny možnost určit individuální preference zákazníka týkající se udržitelnosti při příští pravidelné aktualizaci stávajícího posouzení vhodnosti.

| (11) | Zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny, kteří poskytují poradenství ohledně pojistných produktů s investiční složkou, by měli být schopni svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům doporučit vhodné pojistné produkty s investiční složkou, a proto by měli mít možnost klást otázky k určení individuálních preferencí zákazníka týkajících se udržitelnosti. V souladu s povinností provádět distribuční činnosti v souladu s nejlepším zájmem zákazníků by doporučení pro zákazníky nebo potenciální zákazníky měla odrážet finanční cíle i případné preference týkající se udržitelnosti, které tito zákazníci vyjádří. Je proto nezbytné vyjasnit, že zahrnutí faktorů udržitelnosti do poradenského procesu nesmí vést k nevhodnému prodeji nebo ke zkreslování pojistných produktů s investiční složkou jako produktů splňujících preference týkající se udržitelnosti, pokud je nesplňují. Aby se zabránilo takovým praktikám nebo zkreslování, měli by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny poskytující poradenství ohledně pojistných produktů s investiční složkou předtím, než se dotážou na jeho potenciální preference týkající se udržitelnosti, nejprve posoudit jiné investiční cíle zákazníka nebo potenciálního zákazníka a jeho individuální okolnosti. |
| --- | --- |

(11)

Zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny, kteří poskytují poradenství ohledně pojistných produktů s investiční složkou, by měli být schopni svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům doporučit vhodné pojistné produkty s investiční složkou, a proto by měli mít možnost klást otázky k určení individuálních preferencí zákazníka týkajících se udržitelnosti. V souladu s povinností provádět distribuční činnosti v souladu s nejlepším zájmem zákazníků by doporučení pro zákazníky nebo potenciální zákazníky měla odrážet finanční cíle i případné preference týkající se udržitelnosti, které tito zákazníci vyjádří. Je proto nezbytné vyjasnit, že zahrnutí faktorů udržitelnosti do poradenského procesu nesmí vést k nevhodnému prodeji nebo ke zkreslování pojistných produktů s investiční složkou jako produktů splňujících preference týkající se udržitelnosti, pokud je nesplňují. Aby se zabránilo takovým praktikám nebo zkreslování, měli by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny poskytující poradenství ohledně pojistných produktů s investiční složkou předtím, než se dotážou na jeho potenciální preference týkající se udržitelnosti, nejprve posoudit jiné investiční cíle zákazníka nebo potenciálního zákazníka a jeho individuální okolnosti.

| (12) | Doposud byly vyvinuty pojistné produkty s investiční složkou s různým stupněm ambicí týkajících se udržitelnosti. Aby mohli zákazníci nebo potenciální zákazníci porozumět různé míře udržitelnosti a činit informovaná investiční rozhodnutí, pokud jde o udržitelnost, měli by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou vysvětlovat rozdíl mezi pojistnými produkty s investiční složkou, které sledují – plně či částečně – udržitelné investice do hospodářských činností, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (7), pojistnými produkty, které sledují udržitelné investice podle definice v čl. 2 bodě 17 nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, (8) a pojistnými produkty s investiční složkou, které zohledňují hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, jež by mohly být způsobilé k doporučení jako pojistné produkty splňující individuální preference zákazníků týkající se udržitelnosti, na straně jedné a ostatními pojistnými produkty s investiční složkou bez těchto specifických vlastností, jež by neměly být vhodné k doporučení zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům, kteří mají individuální preference týkající se udržitelnosti, na straně druhé. |
| --- | --- |

(12)

Doposud byly vyvinuty pojistné produkty s investiční složkou s různým stupněm ambicí týkajících se udržitelnosti. Aby mohli zákazníci nebo potenciální zákazníci porozumět různé míře udržitelnosti a činit informovaná investiční rozhodnutí, pokud jde o udržitelnost, měli by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou vysvětlovat rozdíl mezi pojistnými produkty s investiční složkou, které sledují – plně či částečně – udržitelné investice do hospodářských činností, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (7), pojistnými produkty, které sledují udržitelné investice podle definice v čl. 2 bodě 17 nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, (8) a pojistnými produkty s investiční složkou, které zohledňují hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, jež by mohly být způsobilé k doporučení jako pojistné produkty splňující individuální preference zákazníků týkající se udržitelnosti, na straně jedné a ostatními pojistnými produkty s investiční složkou bez těchto specifických vlastností, jež by neměly být vhodné k doporučení zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům, kteří mají individuální preference týkající se udržitelnosti, na straně druhé.

| (13) | Je nezbytné zabývat se obavami týkajícími se lakování nazeleno, tj. zejména praxí získání nespravedlivé konkurenční výhody tím, že se pojistný produkt s investiční složkou doporučuje jako environmentálně šetrný nebo udržitelný v případech, kdy předmětný pojistný produkt s investiční složkou ve skutečnosti nesplňuje základní normy v oblasti životního prostředí nebo jiné normy související s udržitelností. Aby se zabránilo nevhodnému prodeji a lakování nazeleno, neměli by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou doporučovat pojistné produkty s investiční složkou jako produkty splňující individuální preference týkající se udržitelnosti, pokud tyto produkty tyto preference nesplňují. Zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou by měli svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům vysvětlovat důvody, proč tak neučinili, a vést záznamy o těchto důvodech. |
| --- | --- |

(13)

Je nezbytné zabývat se obavami týkajícími se lakování nazeleno, tj. zejména praxí získání nespravedlivé konkurenční výhody tím, že se pojistný produkt s investiční složkou doporučuje jako environmentálně šetrný nebo udržitelný v případech, kdy předmětný pojistný produkt s investiční složkou ve skutečnosti nesplňuje základní normy v oblasti životního prostředí nebo jiné normy související s udržitelností. Aby se zabránilo nevhodnému prodeji a lakování nazeleno, neměli by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou doporučovat pojistné produkty s investiční složkou jako produkty splňující individuální preference týkající se udržitelnosti, pokud tyto produkty tyto preference nesplňují. Zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou by měli svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům vysvětlovat důvody, proč tak neučinili, a vést záznamy o těchto důvodech.

| (14) | Je nezbytné vyjasnit, že pojistné produkty s investiční složkou, které nejsou způsobilé pro individuální preference týkající se udržitelnosti, i tak mohou být doporučeny zprostředkovateli pojištění a pojišťovnami distribuujícími pojistné produkty s investiční složkou, nikoli však jako produkty splňující individuální preference týkající se udržitelnosti. S cílem umožnit další doporučení zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům, pokud pojistné produkty s investiční složkou nesplňují preference zákazníka týkající se udržitelnosti, by měl mít zákazník možnost přizpůsobit informace o svých preferencích týkajících se udržitelnosti. Aby se zabránilo nevhodnému prodeji a lakování nazeleno, měli by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou vést záznamy o rozhodnutí zákazníka spolu s vysvětlením zákazníka, na jehož základě byly informace přizpůsobeny. |
| --- | --- |

(14)

Je nezbytné vyjasnit, že pojistné produkty s investiční složkou, které nejsou způsobilé pro individuální preference týkající se udržitelnosti, i tak mohou být doporučeny zprostředkovateli pojištění a pojišťovnami distribuujícími pojistné produkty s investiční složkou, nikoli však jako produkty splňující individuální preference týkající se udržitelnosti. S cílem umožnit další doporučení zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům, pokud pojistné produkty s investiční složkou nesplňují preference zákazníka týkající se udržitelnosti, by měl mít zákazník možnost přizpůsobit informace o svých preferencích týkajících se udržitelnosti. Aby se zabránilo nevhodnému prodeji a lakování nazeleno, měli by zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny distribuující pojistné produkty s investiční složkou vést záznamy o rozhodnutí zákazníka spolu s vysvětlením zákazníka, na jehož základě byly informace přizpůsobeny.

| (15) | Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce propojena mezi sebou navzájem, jakož i s ustanoveními nařízení (EU) 2019/2088, neboť zavádějí komplexní systém zveřejňování aspektů udržitelnosti. Aby byl umožněn soudržný výklad těchto ustanovení i jejich provádění a aby se zajistilo, že účastníci trhu a příslušné orgány, jakož i investoři, jim v celé šíři porozumí a získají k nim snadný přístup, je žádoucí zahrnout je do jediného právního aktu. |
| --- | --- |

(15)

Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce propojena mezi sebou navzájem, jakož i s ustanoveními nařízení (EU) 2019/2088, neboť zavádějí komplexní systém zveřejňování aspektů udržitelnosti. Aby byl umožněn soudržný výklad těchto ustanovení i jejich provádění a aby se zajistilo, že účastníci trhu a příslušné orgány, jakož i investoři, jim v celé šíři porozumí a získají k nim snadný přístup, je žádoucí zahrnout je do jediného právního aktu.

| (16) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 a (EU) 2017/2359 (9) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(16)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 a (EU) 2017/2359 (9) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (17) | Příslušným orgánům, zprostředkovatelům pojištění a pojišťovnám by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby se přizpůsobili novým požadavkům obsaženým v tomto nařízení. Jeho uplatňování by proto mělo být odloženo, |
| --- | --- |

(17)

Příslušným orgánům, zprostředkovatelům pojištění a pojišťovnám by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby se přizpůsobili novým požadavkům obsaženým v tomto nařízení. Jeho uplatňování by proto mělo být odloženo,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 se mění takto:

| 1) | V čl. 4 odst. 3 písm. a) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | přihlížely k cílům, zájmům a charakteristikám zákazníků, včetně veškerých cílů souvisejících s udržitelností;“; |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 4 odst. 3 písm. a) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

přihlížely k cílům, zájmům a charakteristikám zákazníků, včetně veškerých cílů souvisejících s udržitelností;“;

| 2) | Články 5 a 6 se nahrazují tímto:

  „Článek 5
  Cílový trh

  1.   V rámci postupu schvalování produktu se pro každý pojistný produkt určí cílový trh a skupina vhodných zákazníků. Cílový trh se určí dostatečně podrobně, s přihlédnutím k charakteristikám, rizikovému profilu, složitosti a povaze pojistného produktu, jakož i k jeho faktorům udržitelnosti ve smyslu čl. 2 bodu 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1).


  2.   Tvůrci pojistných produktů mohou zejména v případě pojistných produktů s investiční složkou určit skupiny zákazníků, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli pojistný produkt obecně není slučitelný, s výjimkou případů, kdy pojistné produkty zohledňují faktory udržitelnosti uvedené v odstavci 1.


  3.   Tvůrci pojistných produktů koncipují a uvádějí na trh pouze takové pojistné produkty, které jsou slučitelné s potřebami, charakteristikami a cíli, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, zákazníků na cílovém trhu. Při posuzování, zda je pojistný produkt slučitelný s cílovým trhem, přihlížejí tvůrci pojistných produktů k úrovni informací, které mají zákazníci na cílovém trhu k dispozici, a k finanční gramotnosti zákazníků na cílovém trhu.


  4.   Tvůrci pojistných produktů zajistí, aby pracovníci podílející se na koncipování a vytváření pojistných produktů měli dovednosti, vědomosti a odborné znalosti nezbytné k řádnému pochopení prodávaných pojistných produktů a zájmů, cílů, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, a charakteristik zákazníků na cílovém trhu.



  Článek 6
  Testování produktů

  1.   Před uvedením produktu na trh nebo před významnou změnou produktu či v případě, že dojde k významné změně cílového trhu, tvůrci pojistných produktů náležitě svoje pojistné produkty otestují, včetně případných analýz scénářů. Tímto testováním produktů se posoudí, zda pojistný produkt po celou dobu své životnosti odpovídá určeným potřebám, cílům, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, a charakteristikám zákazníků patřícím do cílového trhu. Tvůrci pojistných produktů provádějí testování svých pojistných produktů kvalitativním způsobem a případně, v závislosti na druhu a povaze pojistného produktu a souvisejícím riziku poškozování zákazníků, kvantitativním způsobem.


  2.   Tvůrci pojistných produktů neuvádějí pojistné produkty na trh, jestliže výsledky testování produktů ukážou, že produkty neodpovídají určeným potřebám, cílům, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, a charakteristikám cílového trhu.



  (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).“;" |
| --- | --- |

2)

Články 5 a 6 se nahrazují tímto:

„Článek 5

Cílový trh

1.   V rámci postupu schvalování produktu se pro každý pojistný produkt určí cílový trh a skupina vhodných zákazníků. Cílový trh se určí dostatečně podrobně, s přihlédnutím k charakteristikám, rizikovému profilu, složitosti a povaze pojistného produktu, jakož i k jeho faktorům udržitelnosti ve smyslu čl. 2 bodu 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1).

2.   Tvůrci pojistných produktů mohou zejména v případě pojistných produktů s investiční složkou určit skupiny zákazníků, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli pojistný produkt obecně není slučitelný, s výjimkou případů, kdy pojistné produkty zohledňují faktory udržitelnosti uvedené v odstavci 1.

3.   Tvůrci pojistných produktů koncipují a uvádějí na trh pouze takové pojistné produkty, které jsou slučitelné s potřebami, charakteristikami a cíli, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, zákazníků na cílovém trhu. Při posuzování, zda je pojistný produkt slučitelný s cílovým trhem, přihlížejí tvůrci pojistných produktů k úrovni informací, které mají zákazníci na cílovém trhu k dispozici, a k finanční gramotnosti zákazníků na cílovém trhu.

4.   Tvůrci pojistných produktů zajistí, aby pracovníci podílející se na koncipování a vytváření pojistných produktů měli dovednosti, vědomosti a odborné znalosti nezbytné k řádnému pochopení prodávaných pojistných produktů a zájmů, cílů, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, a charakteristik zákazníků na cílovém trhu.

Článek 6

Testování produktů

1.   Před uvedením produktu na trh nebo před významnou změnou produktu či v případě, že dojde k významné změně cílového trhu, tvůrci pojistných produktů náležitě svoje pojistné produkty otestují, včetně případných analýz scénářů. Tímto testováním produktů se posoudí, zda pojistný produkt po celou dobu své životnosti odpovídá určeným potřebám, cílům, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, a charakteristikám zákazníků patřícím do cílového trhu. Tvůrci pojistných produktů provádějí testování svých pojistných produktů kvalitativním způsobem a případně, v závislosti na druhu a povaze pojistného produktu a souvisejícím riziku poškozování zákazníků, kvantitativním způsobem.

2.   Tvůrci pojistných produktů neuvádějí pojistné produkty na trh, jestliže výsledky testování produktů ukážou, že produkty neodpovídají určeným potřebám, cílům, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, a charakteristikám cílového trhu.

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).“;"

*1

| 3) | V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Tvůrci pojistných produktů průběžně sledují pojistné produkty, které uvedli na trh, a provádějí jejich pravidelný přezkum s cílem určit události, které by mohly podstatným způsobem ovlivnit hlavní znaky těchto produktů, pokrytí rizik nebo záruky vztahující se k těmto produktům. Posoudí, zda jsou pojistné produkty i nadále v souladu s potřebami, charakteristikami a cíli, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, určeného cílového trhu a zda jsou tyto produkty distribuovány na cílový trh nebo zda se dostávají k zákazníkům mimo cílový trh.“; |
| --- | --- |

3)

V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Tvůrci pojistných produktů průběžně sledují pojistné produkty, které uvedli na trh, a provádějí jejich pravidelný přezkum s cílem určit události, které by mohly podstatným způsobem ovlivnit hlavní znaky těchto produktů, pokrytí rizik nebo záruky vztahující se k těmto produktům. Posoudí, zda jsou pojistné produkty i nadále v souladu s potřebami, charakteristikami a cíli, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, určeného cílového trhu a zda jsou tyto produkty distribuovány na cílový trh nebo zda se dostávají k zákazníkům mimo cílový trh.“;

| 4) | V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Informace zmíněné v odstavci 2 umožňují distributorům pojištění:






  a) | pochopit pojistné produkty; |
| --- | --- | --- |

4)

V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Informace zmíněné v odstavci 2 umožňují distributorům pojištění:

a)

pochopit pojistné produkty;

| b) | porozumět cílovému trhu určenému pro pojistné produkty; |
| --- | --- |

b)

porozumět cílovému trhu určenému pro pojistné produkty;

| c) | určit zákazníky, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, není pojistný produkt slučitelný; |
| --- | --- |

c)

určit zákazníky, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, není pojistný produkt slučitelný;

| d) | vykonávat distribuční činnosti související s distribucí příslušných pojistných produktů v souladu s nejlepšími zájmy zákazníků, jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 směrnice (EU) 2016/97.“; |
| --- | --- |

d)

vykonávat distribuční činnosti související s distribucí příslušných pojistných produktů v souladu s nejlepšími zájmy zákazníků, jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 směrnice (EU) 2016/97.“;

| 5) | V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Opatření pro distribuci produktů:






  a) | mají za cíl předcházet a zmírnit poškozování zákazníků; |
| --- | --- | --- |

5)

V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Opatření pro distribuci produktů:

a)

mají za cíl předcházet a zmírnit poškozování zákazníků;

| b) | podporují řádné řešení střetu zájmů; |
| --- | --- |

b)

podporují řádné řešení střetu zájmů;

| c) | zajišťují řádné zohlednění cílů, zájmů a charakteristik zákazníků, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

c)

zajišťují řádné zohlednění cílů, zájmů a charakteristik zákazníků, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti.“;

| 6) | Článek 11 se nahrazuje tímto:

  „Článek 11
  Informování tvůrce pojistného produktu
  Distributoři pojištění bez zbytečného prodlení informují tvůrce pojistného produktu a popřípadě upraví svoji distribuční strategii pro pojistný produkt, jestliže zjistí, že pojistný produkt není v souladu se zájmy, cíli a charakteristikami zákazníků patřících na určený cílový trh, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, nebo se dozví o jiných okolnostech souvisejících s produktem, které mohou nepříznivě ovlivnit zákazníka.“ |
| --- | --- |

6)

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

Informování tvůrce pojistného produktu

Distributoři pojištění bez zbytečného prodlení informují tvůrce pojistného produktu a popřípadě upraví svoji distribuční strategii pro pojistný produkt, jestliže zjistí, že pojistný produkt není v souladu se zájmy, cíli a charakteristikami zákazníků patřících na určený cílový trh, včetně případných cílů týkajících se udržitelnosti, nebo se dozví o jiných okolnostech souvisejících s produktem, které mohou nepříznivě ovlivnit zákazníka.“

Článek 2

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/2359

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/2359 se mění takto:

| 1) | V článku 2 se doplňují nové body 4 a 5, které znějí:






  „4) | „preferencemi týkajícími se udržitelnosti“ volba zákazníka nebo potenciálního zákazníka, pokud jde o to, zda, a pokud ano, do jaké míry, by do jeho investic měl být začleněn jeden nebo několik z těchto finančních produktů:






  a) | pojistný produkt s investiční složkou, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do environmentálně udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (*2); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

V článku 2 se doplňují nové body 4 a 5, které znějí:

„4)

„preferencemi týkajícími se udržitelnosti“ volba zákazníka nebo potenciálního zákazníka, pokud jde o to, zda, a pokud ano, do jaké míry, by do jeho investic měl být začleněn jeden nebo několik z těchto finančních produktů:

a)

pojistný produkt s investiční složkou, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do environmentálně udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (*2);

*2

| b) | pojistný produkt s investiční složkou, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*3); |
| --- | --- |

b)

pojistný produkt s investiční složkou, u něhož zákazník nebo potenciální zákazník určí, že se minimální podíl investuje do udržitelných investic ve smyslu čl. 2 bodu 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*3);

*3

| c) | pojistný produkt s investiční složkou, který zohledňuje hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, přičemž kvalitativní nebo kvantitativní prvky prokazující předmětné zohlednění určuje zákazník nebo potenciální zákazník; |
| --- | --- |

c)

pojistný produkt s investiční složkou, který zohledňuje hlavní nepříznivé dopady na faktory udržitelnosti, přičemž kvalitativní nebo kvantitativní prvky prokazující předmětné zohlednění určuje zákazník nebo potenciální zákazník;

| 5) | „faktory udržitelnosti“ faktory udržitelnosti ve smyslu čl. 2 bodu 24 nařízení (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

5)

„faktory udržitelnosti“ faktory udržitelnosti ve smyslu čl. 2 bodu 24 nařízení (EU) 2019/2088.

(*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13)."

*2

(*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).“;"

*3

| 2) | V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   V souladu s článkem 28 směrnice (EU) 2016/97 pro účely zjištění druhů střetů zájmů, které vznikají při vykonávání činnosti související s distribucí pojistných produktů s investiční složkou a které představují riziko poškození zájmů zákazníka, včetně jeho případných preferencí týkajících se udržitelnosti, zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny posoudí, zda sami, příslušná osoba nebo jakákoli osoba přímo nebo nepřímo s nimi spojená kontrolou mají zájem na výsledku činnosti související s distribucí pojištění a zda tento zájem splňuje následující kritéria:






  a) | je odlišný od zájmu zákazníka nebo potenciálního zákazníka na výsledku činnosti související s distribucí pojištění; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   V souladu s článkem 28 směrnice (EU) 2016/97 pro účely zjištění druhů střetů zájmů, které vznikají při vykonávání činnosti související s distribucí pojistných produktů s investiční složkou a které představují riziko poškození zájmů zákazníka, včetně jeho případných preferencí týkajících se udržitelnosti, zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny posoudí, zda sami, příslušná osoba nebo jakákoli osoba přímo nebo nepřímo s nimi spojená kontrolou mají zájem na výsledku činnosti související s distribucí pojištění a zda tento zájem splňuje následující kritéria:

a)

je odlišný od zájmu zákazníka nebo potenciálního zákazníka na výsledku činnosti související s distribucí pojištění;

| b) | má potenciál ovlivnit výsledek distribuční činnosti na úkor zákazníka. |
| --- | --- |

b)

má potenciál ovlivnit výsledek distribuční činnosti na úkor zákazníka.

Zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny postupují stejným způsobem ve snaze určit střet zájmů mezi zákazníky.“;

| 3) | Článek 9 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | odpovídá investičním cílům dotyčného zákazníka nebo potenciálního zákazníka, včetně tolerance rizik dané osoby a případných preferencí týkajících se udržitelnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Článek 9 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

odpovídá investičním cílům dotyčného zákazníka nebo potenciálního zákazníka, včetně tolerance rizik dané osoby a případných preferencí týkajících se udržitelnosti;“;

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Je-li to vhodné, informace o investičních cílech zákazníka nebo potenciálního zákazníka zahrnují údaje o době, po kterou chce zákazník či potenciální zákazník investici držet, o jeho preferencích týkajících se podstoupení rizik, rizikovém profilu, účelech investice a dále jeho preferencích týkajících se udržitelnosti. Rozsah shromažďovaných informací odpovídá konkrétnímu druhu zvažovaného produktu nebo služby.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Je-li to vhodné, informace o investičních cílech zákazníka nebo potenciálního zákazníka zahrnují údaje o době, po kterou chce zákazník či potenciální zákazník investici držet, o jeho preferencích týkajících se podstoupení rizik, rizikovém profilu, účelech investice a dále jeho preferencích týkajících se udržitelnosti. Rozsah shromažďovaných informací odpovídá konkrétnímu druhu zvažovaného produktu nebo služby.“;

| c) | odstavec 6 se nahrazuje tímto:

  „6.   Při poskytování poradenství o pojistném produktu s investiční složkou podle čl. 30 odst. 1 směrnice (EU) 2016/97 zprostředkovatel pojištění nebo pojišťovna nevydá doporučení, pokud pro zákazníka nebo potenciálního zákazníka není žádný z produktů vhodný.
  Zprostředkovatel pojištění nebo pojišťovna nedoporučí pojistné produkty s investiční složkou jako produkty, které splňují preference zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti, pokud tyto pojistné produkty s investiční složkou tyto preference nesplňují. Zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny vysvětlí svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům důvody, proč tak neučinili, a vedou o těchto důvodech záznamy.
  Pokud žádný pojistný produkt s investiční složkou nesplňuje preference zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti a zákazník se rozhodne upravit své preference týkající se udržitelnosti, zprostředkovatel pojištění nebo pojišťovna vedou záznamy o rozhodnutí zákazníka, včetně důvodů tohoto rozhodnutí.“; |
| --- | --- |

c)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.   Při poskytování poradenství o pojistném produktu s investiční složkou podle čl. 30 odst. 1 směrnice (EU) 2016/97 zprostředkovatel pojištění nebo pojišťovna nevydá doporučení, pokud pro zákazníka nebo potenciálního zákazníka není žádný z produktů vhodný.

Zprostředkovatel pojištění nebo pojišťovna nedoporučí pojistné produkty s investiční složkou jako produkty, které splňují preference zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti, pokud tyto pojistné produkty s investiční složkou tyto preference nesplňují. Zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny vysvětlí svým zákazníkům nebo potenciálním zákazníkům důvody, proč tak neučinili, a vedou o těchto důvodech záznamy.

Pokud žádný pojistný produkt s investiční složkou nesplňuje preference zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti a zákazník se rozhodne upravit své preference týkající se udržitelnosti, zprostředkovatel pojištění nebo pojišťovna vedou záznamy o rozhodnutí zákazníka, včetně důvodů tohoto rozhodnutí.“;

| 4) | Článek 14 se mění takto:






  a) | v odst. 1 písm. b) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | investičním cílům dotyčného zákazníka včetně rizikové tolerance dotyčné osoby, a zda jsou investiční cíle zákazníka dosaženy zohledněním jeho preferencí týkajících se udržitelnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Článek 14 se mění takto:

a)

v odst. 1 písm. b) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

investičním cílům dotyčného zákazníka včetně rizikové tolerance dotyčné osoby, a zda jsou investiční cíle zákazníka dosaženy zohledněním jeho preferencí týkajících se udržitelnosti;“;

| b) | v odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Požadavky na splnění preferencí zákazníků nebo potenciálních zákazníků týkajících se udržitelnosti v příslušných případech nemění podmínky stanovené v prvním pododstavci.“ |
| --- | --- |

b)

v odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Požadavky na splnění preferencí zákazníků nebo potenciálních zákazníků týkajících se udržitelnosti v příslušných případech nemění podmínky stanovené v prvním pododstavci.“

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se od 2. srpna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. dubna 2021.

Za Komisi

Předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 26, 2.2.2016, s. 19.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2358 ze dne 21. září 2017, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/97, pokud jde o požadavky na dohled nad produktem a jeho řízení vztahující se na pojišťovny a distributory pojištění (Úř. věst. L 341, 20.12.2017, s. 1).

5

(6)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2018) 264 final.

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).

8

(9)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2359 ze dne 21. září 2017, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/97, pokud jde o požadavky na informace a pravidla výkonu činnosti vztahující se na distribuci pojistných produktů s investiční složkou (Úř. věst. L 341, 20.12.2017, s. 8).

9

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1258

ze dne 26. července 2021

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Őrségi tökmagolaj“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Őrségi tökmagolaj“ předložená Maďarskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Őrségi tökmagolaj“ předložená Maďarskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Őrségi tökmagolaj“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Őrségi tökmagolaj“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Őrségi tökmagolaj“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.5 Oleje a tuky (máslo, margarín, olej atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 103, 25.3.2021, s. 18.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/26

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1259

ze dne 26. července 2021

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Tuzséri alma“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Tuzséri alma“ předložená Maďarskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Tuzséri alma“ předložená Maďarskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Tuzséri alma“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Tuzséri alma“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Tuzséri alma“ (CHOP) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6. Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 102, 24.3.2021, s. 21.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/27

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1260

ze dne 26. července 2021,

kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu („Pera Mantovana“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného zeměpisného označení „Pera Mantovana“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 134/98 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného zeměpisného označení „Pera Mantovana“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 134/98 (2).

| (2) | Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3). |
| --- | --- |

(2)

Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Pera Mantovana“ (CHZO) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 134/98 ze dne 20. ledna 1998, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení (EHS) č. 2081/92 (Úř. věst. L 15, 21.1.1998, s. 6).

2

(3)  
  Úř. věst. C 93, 19.3.2021, s. 39.

3

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/28

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1261

ze dne 26. července 2021

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Olio di Roma“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Olio di Roma“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Olio di Roma“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Olio di Roma“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Olio di Roma“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Olio di Roma“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.5 Oleje a tuky (máslo, margarín, olej atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Komisi

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 112, 30.3.2021, s. 12.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/29

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1262

ze dne 26. července 2021,

kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Iaşi“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Iaşi“, kterou podalo Rumunsko v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Iaşi“, kterou podalo Rumunsko v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (2) | Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 (2) zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 (2) zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie.

| (3) | Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (4) | Změna specifikace by proto měla být v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválena. |
| --- | --- |

(4)

Změna specifikace by proto měla být v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválena.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Iaşi“ (CHOP) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Komisi

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. C 93, 19.3.2021, s. 68.

2

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/30

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1263

ze dne 26. července 2021,

kterým se názvu „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ (CHOP) uděluje ochrana podle článku 99 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 97 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 byla žádost Chorvatska o zápis názvu „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ do rejstříku posouzena Komisí a následně zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 97 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 byla žádost Chorvatska o zápis názvu „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ do rejstříku posouzena Komisí a následně zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (3) | V souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 by měl být název „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ chráněn a zapsán do rejstříku uvedeného v článku 104 zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 by měl být název „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ chráněn a zapsán do rejstříku uvedeného v článku 104 zmíněného nařízení.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Muškat momjanski/Moscato di Momiano“ (CHOP) je tímto chráněn.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz
  WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. C 36, 2.2.2021, s. 22.

2

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/31

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1264

ze dne 26. července 2021,

kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Coteaux du Libron“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 ze dne 17. října 2018, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o žádosti o ochranu označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů v odvětví vína, řízení o námitce, omezení použití, změny specifikace výrobku, zrušení ochrany a označování a obchodní úpravu (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Coteaux du Libron“, kterou podala Francie v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tato změna zahrnuje změnu názvu „Coteaux du Libron“ na „Coteaux de Béziers“. |
| --- | --- |

(1)

Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Coteaux du Libron“, kterou podala Francie v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tato změna zahrnuje změnu názvu „Coteaux du Libron“ na „Coteaux de Béziers“.

| (2) | Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(2)

Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (3) | Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (4) | Změna specifikace by proto měla být schválena v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 ve spojení s čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(4)

Změna specifikace by proto měla být schválena v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 ve spojení s čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Coteaux du Libron“ (CHZO) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz
  WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

(2)  
  Úř. věst. C 412, 30.11.2020, s. 18.

2

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/32

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1265

ze dne 26. července 2021

o zápisu zeměpisného označení lihoviny podle čl. 30 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 („Bayerischer Bärwurz“)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 ze dne 17. dubna 2019 o definici, popisu, obchodní úpravě a označování lihovin, používání názvů lihovin v obchodní úpravě a při označování jiných potravin, ochraně zeměpisných označení lihovin, používání lihu a destilátů zemědělského původu při výrobě alkoholických nápojů a o zrušení nařízení (ES) č. 110/2008 (1), a zejména na čl. 30 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2) prověřila Komise žádost Německa ze dne 7. června 2019 o zápis zeměpisného označení „Bayerischer Bärwurz“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2) prověřila Komise žádost Německa ze dne 7. června 2019 o zápis zeměpisného označení „Bayerischer Bärwurz“.

| (2) | Nařízení (EU) 2019/787, kterým se nahrazuje nařízení (ES) č. 110/2008, vstoupilo v platnost dne 25. května 2019. Podle čl. 49 odst. 1 uvedeného nařízení se kapitola III nařízení (ES) č. 110/2008 o zeměpisných označeních zrušuje s účinkem ode dne 8. června 2019. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) 2019/787, kterým se nahrazuje nařízení (ES) č. 110/2008, vstoupilo v platnost dne 25. května 2019. Podle čl. 49 odst. 1 uvedeného nařízení se kapitola III nařízení (ES) č. 110/2008 o zeměpisných označeních zrušuje s účinkem ode dne 8. června 2019.

| (3) | Komise dospěla k závěru, že žádost je v souladu s nařízením (ES) č. 110/2008, a zveřejnila hlavní specifikace technické dokumentace podle čl. 17 odst. 6 uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3) v souladu s čl. 50 odst. 4 prvním pododstavcem nařízení (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(3)

Komise dospěla k závěru, že žádost je v souladu s nařízením (ES) č. 110/2008, a zveřejnila hlavní specifikace technické dokumentace podle čl. 17 odst. 6 uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3) v souladu s čl. 50 odst. 4 prvním pododstavcem nařízení (EU) 2019/787.

| (4) | Komise neobdržela žádnou námitku podle čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(4)

Komise neobdržela žádnou námitku podle čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) 2019/787.

| (5) | Označení „Bayerischer Bärwurz“ by tudíž mělo být zapsáno jako zeměpisné označení, |
| --- | --- |

(5)

Označení „Bayerischer Bärwurz“ by tudíž mělo být zapsáno jako zeměpisné označení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zeměpisné označení „Bayerischer Bärwurz“ se zapisuje do rejstříku. V souladu s čl. 30 odst. 4 nařízení (EU) 2019/787 se tímto nařízením přiznává názvu „Bayerischer Bärwurz“ ochrana podle článku 21 nařízení (EU) 2019/787.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 (Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16).

2

(3)  
  Úř. věst. C 129, 13.4.2021, s. 26.

3

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/34

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1266

ze dne 29. července 2021

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 599/2009 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo v rozsahu od 0 do 198 EUR za tunu z dovozu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, v té době kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824 90 97 87), pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“). Antidumpingové clo uložené uvedeným nařízením je zde dále označováno jako „původní opatření“. Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 599/2009 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo v rozsahu od 0 do 198 EUR za tunu z dovozu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, v té době kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824 90 97 87), pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“). Antidumpingové clo uložené uvedeným nařízením je zde dále označováno jako „původní opatření“. Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.

2

| (2) | Na základě šetření možného obcházení rozšířila Rada prováděcím nařízením Rady (EU) č. 444/2011 (3) konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 599/2009 na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, s výjimkou bionafty vyrobené společnostmi BIOX Corporation, Oakville a Rothsay Biodiesel, Guelph, obě se sídlem v Ontariu, Kanada. Stejným nařízením Rada rovněž rozšířila konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 599/2009 na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA. |
| --- | --- |

(2)

Na základě šetření možného obcházení rozšířila Rada prováděcím nařízením Rady (EU) č. 444/2011 (3) konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 599/2009 na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, s výjimkou bionafty vyrobené společnostmi BIOX Corporation, Oakville a Rothsay Biodiesel, Guelph, obě se sídlem v Ontariu, Kanada. Stejným nařízením Rada rovněž rozšířila konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 599/2009 na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA.

3

| (3) | Evropská komise prováděcím nařízením (EU) 2015/1518 (4) opětovně uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz bionafty pocházející z USA po přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“). |
| --- | --- |

(3)

Evropská komise prováděcím nařízením (EU) 2015/1518 (4) opětovně uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz bionafty pocházející z USA po přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“).

4

| (4) | Dále nařízení (EU) 2015/1518 ve znění nařízení (EU) 2016/676 (5) rozšířilo konečné antidumpingové clo na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, s výjimkou bionafty vyrobené společnostmi BIOX Corporation, Oakville a Rothsay Biodiesel, Guelph, obě se sídlem v Ontariu, Kanada a DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Stejným nařízením Evropská komise rovněž rozšířila konečné antidumpingové clo na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA. |
| --- | --- |

(4)

Dále nařízení (EU) 2015/1518 ve znění nařízení (EU) 2016/676 (5) rozšířilo konečné antidumpingové clo na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, s výjimkou bionafty vyrobené společnostmi BIOX Corporation, Oakville a Rothsay Biodiesel, Guelph, obě se sídlem v Ontariu, Kanada a DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Stejným nařízením Evropská komise rovněž rozšířila konečné antidumpingové clo na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA.

5

| (5) | Aktuálně platná antidumpingová cla jsou pevně stanovenými částkami v rozmezí od 0 EUR za tunu do 198 EUR za tunu na dovoz od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, 115,6 EUR za tunu na dovoz od spolupracujících společností nezařazených do vzorku a pevně stanovenou částkou ve výši 172,2 EUR za tunu na dovoz ze všech ostatních společností. |
| --- | --- |

(5)

Aktuálně platná antidumpingová cla jsou pevně stanovenými částkami v rozmezí od 0 EUR za tunu do 198 EUR za tunu na dovoz od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, 115,6 EUR za tunu na dovoz od spolupracujících společností nezařazených do vzorku a pevně stanovenou částkou ve výši 172,2 EUR za tunu na dovoz ze všech ostatních společností.

| (6) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1598 (6) bylo dále pozměněno nařízení (EU) 2015/1518 tak, že společnostem, které v období původního šetření nevyvážely bionaftu, bylo umožněno požádat o přezkum, zda by mohly podléhat celní sazbě uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1598 (6) bylo dále pozměněno nařízení (EU) 2015/1518 tak, že společnostem, které v období původního šetření nevyvážely bionaftu, bylo umožněno požádat o přezkum, zda by mohly podléhat celní sazbě uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku.

6

| (7) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/1121 (7) bylo na základě žádosti o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce změněno nařízení (EU) 2015/1518 přidáním americké společnosti Organic Technologies, Coshocton (Ohio) do přílohy I, na kterou se proto vztahovalo vážené průměrné clo ve výši 115,6 EUR za tunu platné pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(7)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/1121 (7) bylo na základě žádosti o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce změněno nařízení (EU) 2015/1518 přidáním americké společnosti Organic Technologies, Coshocton (Ohio) do přílohy I, na kterou se proto vztahovalo vážené průměrné clo ve výši 115,6 EUR za tunu platné pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.

7

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (8) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (8) obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (8) obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

8

| (9) | Žádost o přezkum podala dne 11. června 2020 organizace European Biodiesel Board (dále jen „EBB“ nebo „žadatel“), jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby bionafty v Unii. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k obnovení dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(9)

Žádost o přezkum podala dne 11. června 2020 organizace European Biodiesel Board (dále jen „EBB“ nebo „žadatel“), jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby bionafty v Unii. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k obnovení dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (10) | Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 14. září 2020 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu bionafty pocházející z USA na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(10)

Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 14. září 2020 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu bionafty pocházející z USA na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

9

| (11) | Ve stejný den zahájila Komise samostatný přezkum před pozbytím platnosti týkající se platných antisubvenčních opatření vztahujících se na dovoz bionafty pocházející z USA (10). |
| --- | --- |

(11)

Ve stejný den zahájila Komise samostatný přezkum před pozbytím platnosti týkající se platných antisubvenčních opatření vztahujících se na dovoz bionafty pocházející z USA (10).

10

| (12) | Vláda Kanady se k tomuto zahájení přezkumu vyjádřila a uvedla, že pokud by opatření měla být ponechána v platnosti, mělo by být zachováno osvobození udělené třem kanadským výrobcům bionafty. Toto osvobození je zachováno v článku 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Vláda Kanady se k tomuto zahájení přezkumu vyjádřila a uvedla, že pokud by opatření měla být ponechána v platnosti, mělo by být zachováno osvobození udělené třem kanadským výrobcům bionafty. Toto osvobození je zachováno v článku 2 tohoto nařízení.

1.4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (13) | Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu se týká období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týká období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(13)

Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu se týká období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týká období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.5.   Vystoupení Spojeného království z EU

Vystoupení Spojeného království z EU

| (14) | Toto řízení bylo zahájeno dne 14. září 2020, tj. během přechodného období dohodnutého mezi Spojeným královstvím a EU, v němž Spojené království nadále podléhalo právu Unie. Toto období skončilo dne 31. prosince 2020. Od 1. ledna 2021 proto společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou považovány za zúčastněné strany v tomto řízení. |
| --- | --- |

(14)

Toto řízení bylo zahájeno dne 14. září 2020, tj. během přechodného období dohodnutého mezi Spojeným královstvím a EU, v němž Spojené království nadále podléhalo právu Unie. Toto období skončilo dne 31. prosince 2020. Od 1. ledna 2021 proto společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou považovány za zúčastněné strany v tomto řízení.

| (15) | Prostřednictvím poznámky ke spisu (11) ze dne 15. ledna 2021 Komise vyzvala hospodářské subjekty ze Spojeného království, které se přesto domnívaly, že jsou přesto i nadále považovány za zúčastněné strany, aby se na ni obrátily. Společnosti BP OIL International Limited a Argent Energy požadovaly, aby byly nadále považovány za zúčastněné strany a aby jim toto právo bylo poskytnuto na základě předložených důkazů. Obě společnosti předložily především důkaz o existenci subjektů ve spojení v rámci příslušné skupiny působící na trhu Unie. Mateřská společnost ve Spojeném království Valero Energy Limited byla na druhou stranu nahrazena její irskou dceřinou společností Valero Energy Limited Ireland, neboť tato společnost je aktivní na trhu Unie. |
| --- | --- |

(15)

Prostřednictvím poznámky ke spisu (11) ze dne 15. ledna 2021 Komise vyzvala hospodářské subjekty ze Spojeného království, které se přesto domnívaly, že jsou přesto i nadále považovány za zúčastněné strany, aby se na ni obrátily. Společnosti BP OIL International Limited a Argent Energy požadovaly, aby byly nadále považovány za zúčastněné strany a aby jim toto právo bylo poskytnuto na základě předložených důkazů. Obě společnosti předložily především důkaz o existenci subjektů ve spojení v rámci příslušné skupiny působící na trhu Unie. Mateřská společnost ve Spojeném království Valero Energy Limited byla na druhou stranu nahrazena její irskou dceřinou společností Valero Energy Limited Ireland, neboť tato společnost je aktivní na trhu Unie.

11

1.6.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (16) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé výrobce v USA a orgány v USA, známé dovozce, uživatele a obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(16)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé výrobce v USA a orgány v USA, známé dovozce, uživatele a obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týká, a vyzvala je k účasti.

| (17) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyla obdržena žádná žádost o slyšení. |
| --- | --- |

(17)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyla obdržena žádná žádost o slyšení.

1.7.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (18) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná přistoupí k výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná přistoupí k výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.7.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (19) | Dne 14. září 2020 Komise oznámila zúčastněným stranám, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii podle oddílu 5.4 oznámení o zahájení přezkumu. Tento vzorek vybrala na základě velikosti objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v roce 2019 a zeměpisné polohy výrobců obdobného výrobku. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 17,5 % odhadovaného celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii a rovněž měli dobré zeměpisné rozložení. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve lhůtě sedmi dnů od oznámení prozatímního vzorku výrobců v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(19)

Dne 14. září 2020 Komise oznámila zúčastněným stranám, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii podle oddílu 5.4 oznámení o zahájení přezkumu. Tento vzorek vybrala na základě velikosti objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v roce 2019 a zeměpisné polohy výrobců obdobného výrobku. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 17,5 % odhadovaného celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii a rovněž měli dobré zeměpisné rozložení. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve lhůtě sedmi dnů od oznámení prozatímního vzorku výrobců v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky.

1.7.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (20) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(20)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (21) | Požadované informace poskytl pouze jeden dovozce, který není ve spojení, společnost Shell Trading Rotterdam BV, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(21)

Požadované informace poskytl pouze jeden dovozce, který není ve spojení, společnost Shell Trading Rotterdam BV, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.7.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců

Výběr vzorku vyvážejících výrobců

| (22) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v USA, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala orgány dotčené země, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(22)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v USA, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala orgány dotčené země, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (23) | Při zahájení přezkumu byla kopie dotazníku zpřístupněna v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod. |
| --- | --- |

(23)

Při zahájení přezkumu byla kopie dotazníku zpřístupněna v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod.

| (24) | Přihlásili se tři vyvážející výrobci v USA, kteří vyjádřili ochotu spolupracovat s Komisí při šetření. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Vzhledem k této skutečnosti byly všechny tři společnosti, které se přihlásily, požádány, aby vyplnily dotazník a zaslaly jej ve stanovené lhůtě Komisi. |
| --- | --- |

(24)

Přihlásili se tři vyvážející výrobci v USA, kteří vyjádřili ochotu spolupracovat s Komisí při šetření. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Vzhledem k této skutečnosti byly všechny tři společnosti, které se přihlásily, požádány, aby vyplnily dotazník a zaslaly jej ve stanovené lhůtě Komisi.

1.8.   Nedostatečná spolupráce dotčené země

Nedostatečná spolupráce dotčené země

| (25) | Dne 15. října 2020 jedna z těchto tří společností e-mailem Komisi oznámila, že nebude dále spolupracovat. Žádná z dalších dvou společností navíc neposkytla požadované informace ve stanovené lhůtě, neboť dotazník nevyplnila a odpovědi na dotazník nezaslala zpět. |
| --- | --- |

(25)

Dne 15. října 2020 jedna z těchto tří společností e-mailem Komisi oznámila, že nebude dále spolupracovat. Žádná z dalších dvou společností navíc neposkytla požadované informace ve stanovené lhůtě, neboť dotazník nevyplnila a odpovědi na dotazník nezaslala zpět.

| (26) | Dne 10. listopadu 2020 Komise zaslala dopis, ve kterém informovala všechny tři společnosti o tom, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení a založit závěry šetření na dostupných údajích. O tomto záměru byly informovány rovněž orgány USA. Konec lhůty pro předložení připomínek k dopisu byl stanoven na 17. listopadu 2020. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(26)

Dne 10. listopadu 2020 Komise zaslala dopis, ve kterém informovala všechny tři společnosti o tom, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení a založit závěry šetření na dostupných údajích. O tomto záměru byly informovány rovněž orgány USA. Konec lhůty pro předložení připomínek k dopisu byl stanoven na 17. listopadu 2020. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (27) | Jelikož žádný ze tří vyvážejících výrobců v USA při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, Komise se rozhodla použít ustanovení článku 18 základního nařízení a založit zjištění na dostupných údajích. |
| --- | --- |

(27)

Jelikož žádný ze tří vyvážejících výrobců v USA při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, Komise se rozhodla použít ustanovení článku 18 základního nařízení a založit zjištění na dostupných údajích.

1.9.   Dotazníky

Dotazníky

| (28) | Při zahájení přezkumu byla kopie dotazníku zpřístupněna v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod. |
| --- | --- |

(28)

Při zahájení přezkumu byla kopie dotazníku zpřístupněna v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod.

| (29) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku a jednoho dovozce v Unii, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(29)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku a jednoho dovozce v Unii, který není ve spojení.

1.10.   Ověřování

Ověřování

| (30) | Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 a restriktivním opatřením v různých členských státech a dalších třetích zemích nemohla Komise provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. Komise místo toho provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro své zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (12). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto společností/stran: | Výrobci v Unii








  — | SAIPOL Bu Diester, Francie |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 a restriktivním opatřením v různých členských státech a dalších třetích zemích nemohla Komise provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. Komise místo toho provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro své zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (12). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto společností/stran:

12

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

—

SAIPOL Bu Diester, Francie

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Španělsko |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Španělsko

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Německo |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Německo

| | Dovozci








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemsko |
| --- | --- | --- |

Dovozci

Dovozci

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemsko

1.11.   Poskytování informací

Poskytování informací

| (31) | Dne 21. května 2021 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(31)

Dne 21. května 2021 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (32) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(32)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (33) | Dotčený výrobek je totožný jako v původním šetření a předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a to monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafta“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (kódy TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009019) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(33)

Dotčený výrobek je totožný jako v původním šetření a předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a to monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafta“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (kódy TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009019) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (34) | Bionafta je obnovitelné palivo, které se vyrábí z různých surovin, tj. rostlinných olejů, jako je řepkový olej, sójový olej, palmový olej, z použitých olejů na smažení, živočišných tuků nebo biomasy. |
| --- | --- |

(34)

Bionafta je obnovitelné palivo, které se vyrábí z různých surovin, tj. rostlinných olejů, jako je řepkový olej, sójový olej, palmový olej, z použitých olejů na smažení, živočišných tuků nebo biomasy.

| (35) | Bionafta se používá v odvětví dopravy, především ve směsi s minerální naftou (tj. ropa/běžná nafta) a velmi okrajově v čisté formě (B100). |
| --- | --- |

(35)

Bionafta se používá v odvětví dopravy, především ve směsi s minerální naftou (tj. ropa/běžná nafta) a velmi okrajově v čisté formě (B100).

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (36) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (37) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (38) | Švédská společnost Preem AB a společnost Valero Energy Ltd Ireland, výrobci a dodavatelé paliva a jako takoví uživatelé dotčeného výrobku, tvrdily, že bionafta v podobě methylesteru mastné kyseliny (FAME) a bionafta v podobě hydrogenačně upraveného rostlinného oleje jsou dva různé druhy bionafty a že by měl být hydrogenačně upravený rostlinný olej vyloučen ze stávající definice výrobku. V nařízení z roku 2009 o uložení prozatímních opatření (13) byly všechny druhy bionafty a směsí bionafty považovány za paliva na bázi bionafty. Bionaftu v podobě methylesteru mastné kyseliny i bionaftu v podobě hydrogenačně upraveného rostlinného oleje lze mísit s naftou a i přes určité rozdíly ve fyzikálních vlastnostech je konečné použití produktu stejné a oba produkty vyrábí výrobní odvětví Unie. Navíc podnět v původním šetření výslovně zahrnoval motorovou naftu vyráběnou z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje do definice dotčeného výrobku a žádná strana tuto skutečnost v té době nezpochybnila. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(38)

Švédská společnost Preem AB a společnost Valero Energy Ltd Ireland, výrobci a dodavatelé paliva a jako takoví uživatelé dotčeného výrobku, tvrdily, že bionafta v podobě methylesteru mastné kyseliny (FAME) a bionafta v podobě hydrogenačně upraveného rostlinného oleje jsou dva různé druhy bionafty a že by měl být hydrogenačně upravený rostlinný olej vyloučen ze stávající definice výrobku. V nařízení z roku 2009 o uložení prozatímních opatření (13) byly všechny druhy bionafty a směsí bionafty považovány za paliva na bázi bionafty. Bionaftu v podobě methylesteru mastné kyseliny i bionaftu v podobě hydrogenačně upraveného rostlinného oleje lze mísit s naftou a i přes určité rozdíly ve fyzikálních vlastnostech je konečné použití produktu stejné a oba produkty vyrábí výrobní odvětví Unie. Navíc podnět v původním šetření výslovně zahrnoval motorovou naftu vyráběnou z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje do definice dotčeného výrobku a žádná strana tuto skutečnost v té době nezpochybnila. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

13

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (39) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(39)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

3.1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (40) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci, o níž byla zmínka v 25. až 27. bodě odůvodnění, nebylo možné provést analýzu na základě ověřených údajů od výrobců v USA. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci, o níž byla zmínka v 25. až 27. bodě odůvodnění, nebylo možné provést analýzu na základě ověřených údajů od výrobců v USA.

| (41) | V souladu s článkem 18 základního nařízení byla proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích. Komise proto využila následující zdroje informací: žádost o přezkum před pozbytím platnosti a následně zaslaná podání žadatele, Eurostat, databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) a internetové stránky Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „EIA“) a Ministerstva zemědělství USA. |
| --- | --- |

(41)

V souladu s článkem 18 základního nařízení byla proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích. Komise proto využila následující zdroje informací: žádost o přezkum před pozbytím platnosti a následně zaslaná podání žadatele, Eurostat, databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) a internetové stránky Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „EIA“) a Ministerstva zemědělství USA.

3.2.   Pokračování dumpingu

Pokračování dumpingu

| (42) | Po uložení opatření v roce 2009 klesl dovoz bionafty z USA do Unie od roku 2013 téměř na nulu. Například v období přezkumného šetření (od 1. července 2019 do 30. června 2020) bylo z USA dovezeno asi 156 tun. Tento objem představuje pouze 0,04 % celkového vývozu z USA a ještě méně spotřeby v Unii. Komise proto dospěla k závěru, že tento nízký objem není pro analýzu přetrvání dumpingu dostatečný. Z tohoto důvodu zaměřila své šetření na pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(42)

Po uložení opatření v roce 2009 klesl dovoz bionafty z USA do Unie od roku 2013 téměř na nulu. Například v období přezkumného šetření (od 1. července 2019 do 30. června 2020) bylo z USA dovezeno asi 156 tun. Tento objem představuje pouze 0,04 % celkového vývozu z USA a ještě méně spotřeby v Unii. Komise proto dospěla k závěru, že tento nízký objem není pro analýzu přetrvání dumpingu dostatečný. Z tohoto důvodu zaměřila své šetření na pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

3.3.   Obnovení dumpingu

Obnovení dumpingu

| (43) | Komise provedla analýzu toho, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Byly analyzovány zejména tyto prvky: vztah mezi cenami výrobku vyráběného a prodávaného v Unii a v USA, vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenami v USA, vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii, nevyužité kapacity v USA, obcházení opatření a absorpce. |
| --- | --- |

(43)

Komise provedla analýzu toho, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Byly analyzovány zejména tyto prvky: vztah mezi cenami výrobku vyráběného a prodávaného v Unii a v USA, vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenami v USA, vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii, nevyužité kapacity v USA, obcházení opatření a absorpce.

3.3.1.   Srovnání cen výrobku vyráběného a prodávaného v Unii a v USA

Srovnání cen výrobku vyráběného a prodávaného v Unii a v USA

| (44) | Komise v průběhu období přezkumného šetření využila ke stanovení domácí prodejní ceny bionafty v USA dva zdroje informací: i) informace poskytnuté Ministerstvem zemědělství USA (MZ USA) a ii) informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(44)

Komise v průběhu období přezkumného šetření využila ke stanovení domácí prodejní ceny bionafty v USA dva zdroje informací: i) informace poskytnuté Ministerstvem zemědělství USA (MZ USA) a ii) informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

| (45) | V období přezkumného šetření činila podle informací poskytnutých Ministerstvem zemědělství USA domácí prodejní cena ze závodu 909,05 USD za tunu. Při průměrném směnném kurzu EUR/USD během období přezkumného šetření (1 EUR = 1,105 USD) to odpovídá vnitrostátní prodejní ceně v USA ve výši 822,31 EUR za tunu. Tento údaj přibližně odpovídá informacím poskytnutým v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, které uváděly domácí prodejní cenu ve výši 918,06 USD (820 EUR) za tunu. Komise považovala za vhodné použít pro svou analýzu obnovení stanovenou domácí cenu v USA (822,31 EUR). |
| --- | --- |

(45)

V období přezkumného šetření činila podle informací poskytnutých Ministerstvem zemědělství USA domácí prodejní cena ze závodu 909,05 USD za tunu. Při průměrném směnném kurzu EUR/USD během období přezkumného šetření (1 EUR = 1,105 USD) to odpovídá vnitrostátní prodejní ceně v USA ve výši 822,31 EUR za tunu. Tento údaj přibližně odpovídá informacím poskytnutým v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, které uváděly domácí prodejní cenu ve výši 918,06 USD (820 EUR) za tunu. Komise považovala za vhodné použít pro svou analýzu obnovení stanovenou domácí cenu v USA (822,31 EUR).

| (46) | Průměrná cena ze závodu bionafty prodávané v Unii výrobci v Unii během období přezkumného šetření, jak je uvedena níže v tabulce 1, činila 771 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(46)

Průměrná cena ze závodu bionafty prodávané v Unii výrobci v Unii během období přezkumného šetření, jak je uvedena níže v tabulce 1, činila 771 EUR za tunu.

| (47) | Výrobci v USA, pokud chtějí znovu vstoupit na trh Unie, by museli prodávat za cenu blížící se 771 EUR za tunu nebo nižší. Jejich konečná cena by měla pokrývat také náklady na námořní dopravu a pojištění a stávající clo (6,5 %), které se vztahuje na bionaftu. Podle údajů získaných v průběhu šetření by to představovalo přibližně 92 EUR za tunu. Komise tuto částku stanovila na základě výše a) dopravy a přepravy vypočítané žadatelem a b) cla (6,5 %) platného pro dovozní cenu bionafty z USA vypočítaného Komisí v souladu s veřejně dostupnými informacemi, například databází Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), a zaokrouhlila ji směrem nahoru na 106 EUR, aby zahrnovala rovněž některé další náklady vzniklé po dovozu. |
| --- | --- |

(47)

Výrobci v USA, pokud chtějí znovu vstoupit na trh Unie, by museli prodávat za cenu blížící se 771 EUR za tunu nebo nižší. Jejich konečná cena by měla pokrývat také náklady na námořní dopravu a pojištění a stávající clo (6,5 %), které se vztahuje na bionaftu. Podle údajů získaných v průběhu šetření by to představovalo přibližně 92 EUR za tunu. Komise tuto částku stanovila na základě výše a) dopravy a přepravy vypočítané žadatelem a b) cla (6,5 %) platného pro dovozní cenu bionafty z USA vypočítaného Komisí v souladu s veřejně dostupnými informacemi, například databází Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), a zaokrouhlila ji směrem nahoru na 106 EUR, aby zahrnovala rovněž některé další náklady vzniklé po dovozu.

| (48) | Pokud by proto výrobci v USA obnovili vývoz do Unie za konkurenceschopné ceny, s největší pravděpodobností by tak museli učinit za cenu ze závodu nižší než 665 EUR za tunu, jež by byla pod úrovní jejich domácí prodejní ceny v USA, a tedy na úrovni dumpingových cen. |
| --- | --- |

(48)

Pokud by proto výrobci v USA obnovili vývoz do Unie za konkurenceschopné ceny, s největší pravděpodobností by tak museli učinit za cenu ze závodu nižší než 665 EUR za tunu, jež by byla pod úrovní jejich domácí prodejní ceny v USA, a tedy na úrovni dumpingových cen.

3.3.2.   Srovnání cen vývozu do třetích zemí a cen v USA

Srovnání cen vývozu do třetích zemí a cen v USA

| (49) | Komise dále během období přezkumného šetření analyzovala cenovou strukturu vývozu bionafty z USA do třetích zemí. |
| --- | --- |

(49)

Komise dále během období přezkumného šetření analyzovala cenovou strukturu vývozu bionafty z USA do třetích zemí.

| (50) | Vyhledala si veřejně přístupné informace, například v databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), a nalezla v nich objemy a ceny vývozu bionafty pod kódem HS 3826 00 v období přezkumného šetření. Objem vývozu (v tunách) do všech zemí (včetně EU) činil 389 075 tun, z něhož bylo 14 tun vyvezeno do Unie. |
| --- | --- |

(50)

Vyhledala si veřejně přístupné informace, například v databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), a nalezla v nich objemy a ceny vývozu bionafty pod kódem HS 3826 00 v období přezkumného šetření. Objem vývozu (v tunách) do všech zemí (včetně EU) činil 389 075 tun, z něhož bylo 14 tun vyvezeno do Unie.

| (51) | Níže uvedená tabulka porovnává průměrnou prodejní cenu v amerických dolarech za tunu upravenou na cenu ze závodu (odečtením částky 82,52 USD za tunu za vnitrozemskou přepravu, jak je uvedeno v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti), s průměrnou domácí cenou v USA v případě šesti zemí (mimo EU), do kterých USA v období přezkumného šetření vyvážely více než 0,1 % svého celkového vývozu.

  Tabulka 1


  Objem vývozu a vývozní ceny USA během období přezkumného šetření











  Země určení | Objem vývozu (v tunách) | % vývozu do všech zemí | Průměrná cena ze závodu (v USD) za tunu | Průměrná cena ze závodu (v EUR) za tunu | Průměrná domácí cena ze závodu Domácí cena v USA (v EUR) za tunu (viz 45. bod odůvodnění) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 | 822,31 |
| Čína | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 | 822,31 |
| Norsko | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 | 822,31 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 | 822,31 |
| Mexiko | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 | 822,31 |
| Jižní Korea | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 | 822,31 |
| Zdroj: GTA. |

(51)

Níže uvedená tabulka porovnává průměrnou prodejní cenu v amerických dolarech za tunu upravenou na cenu ze závodu (odečtením částky 82,52 USD za tunu za vnitrozemskou přepravu, jak je uvedeno v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti), s průměrnou domácí cenou v USA v případě šesti zemí (mimo EU), do kterých USA v období přezkumného šetření vyvážely více než 0,1 % svého celkového vývozu.

Tabulka 1

Tabulka 1

Objem vývozu a vývozní ceny USA během období přezkumného šetření

Objem vývozu a vývozní ceny USA během období přezkumného šetření

Země určení

Objem vývozu (v tunách)

% vývozu do všech zemí

Průměrná cena ze závodu (v USD) za tunu

Průměrná cena ze závodu (v EUR) za tunu

Průměrná domácí cena ze závodu Domácí cena v USA (v EUR) za tunu (viz 45. bod odůvodnění)

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

822,31

Čína

12 363

3,2

316,49

286,29

822,31

Norsko

3 500

0,9

862,48

780,18

822,31

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

822,31

Mexiko

1 204

0,3

661,23

598,13

822,31

Jižní Korea

475

0,1

363,15

328,49

822,31

Zdroj: GTA.

| (52) | Z tabulky vyplývá, že ve všech šesti vyvážejících zemích výrobci v USA prodávají za ceny, které jsou o 5 % až 65 % nižší než jejich domácí prodejní ceny. Rovněž lze vidět velké rozdíly ve vývozních cenách u jednotlivých zemí, do kterých USA během období přezkumného šetření nejvíce vyvážely. |
| --- | --- |

(52)

Z tabulky vyplývá, že ve všech šesti vyvážejících zemích výrobci v USA prodávají za ceny, které jsou o 5 % až 65 % nižší než jejich domácí prodejní ceny. Rovněž lze vidět velké rozdíly ve vývozních cenách u jednotlivých zemí, do kterých USA během období přezkumného šetření nejvíce vyvážely.

| (53) | Tabulka dále ukazuje, že nejvyšší průměrné vývozní ceny jsou u zemí, jako je Kanada a Norsko, do kterých USA směřují 92 % svého celkového vývozu. Žádost v tomto ohledu stanoví, že dražší
  “... bionafta vyvážená do Kanady musí být vyrobena ze specifických druhů surovin, které jsou odolnější vůči nízkým teplotám, například řepky olejky, nebo z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje, který má vynikající vlastnosti za studena...“. Tato vyšší průměrná cena vývozu do těchto dvou zemí je tedy vysvětlena vyšší nákladovou cenou vstupních surovin (například řepky olejky). |
| --- | --- |

(53)

Tabulka dále ukazuje, že nejvyšší průměrné vývozní ceny jsou u zemí, jako je Kanada a Norsko, do kterých USA směřují 92 % svého celkového vývozu. Žádost v tomto ohledu stanoví, že dražší
  “... bionafta vyvážená do Kanady musí být vyrobena ze specifických druhů surovin, které jsou odolnější vůči nízkým teplotám, například řepky olejky, nebo z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje, který má vynikající vlastnosti za studena...“. Tato vyšší průměrná cena vývozu do těchto dvou zemí je tedy vysvětlena vyšší nákladovou cenou vstupních surovin (například řepky olejky).

“... bionafta vyvážená do Kanady musí být vyrobena ze specifických druhů surovin, které jsou odolnější vůči nízkým teplotám, například řepky olejky, nebo z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje, který má vynikající vlastnosti za studena...“.

3.3.3.   Srovnání cen vývozu do třetích zemí a cenové úrovně výrobního odvětví Unie

Srovnání cen vývozu do třetích zemí a cenové úrovně výrobního odvětví Unie

| (54) | Trh EU je přitažlivým trhem pro vývoz bionafty z USA. Na základě databáze GTA uvedené v 49. bodě odůvodnění výše byla následně vypočítána prostá průměrná cena vývozu do všech cílových zemí během období přezkumného šetření (viz 55. bod odůvodnění níže) s přihlédnutím k následujícím prvkům:






  — | Vzhledem k velkým rozdílům ve vývozních cenách USA (jak lze vidět v tabulce v 51. bodě odůvodnění) Komise z tohoto výpočtu vyloučila všechny země, do kterých USA vyvezly během období přezkumného šetření méně než 0,1 % svého celkového objemu prodeje. Zemí (mimo EU), které tvoří více než 0,1 % celkového objemu vývozu USA, jak je uvedeno v tabulce v 51. bodu odůvodnění, bylo celkem šest. |
| --- | --- | --- |

(54)

Trh EU je přitažlivým trhem pro vývoz bionafty z USA. Na základě databáze GTA uvedené v 49. bodě odůvodnění výše byla následně vypočítána prostá průměrná cena vývozu do všech cílových zemí během období přezkumného šetření (viz 55. bod odůvodnění níže) s přihlédnutím k následujícím prvkům:

—

Vzhledem k velkým rozdílům ve vývozních cenách USA (jak lze vidět v tabulce v 51. bodě odůvodnění) Komise z tohoto výpočtu vyloučila všechny země, do kterých USA vyvezly během období přezkumného šetření méně než 0,1 % svého celkového objemu prodeje. Zemí (mimo EU), které tvoří více než 0,1 % celkového objemu vývozu USA, jak je uvedeno v tabulce v 51. bodu odůvodnění, bylo celkem šest.

| — | Tato tabulka rovněž ukazuje, že nejvyšší průměrné vývozní ceny jsou u zemí, jako je Kanada a Norsko, do kterých USA směřují 92 % svého celkového vývozu. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, tyto vyšší vývozní ceny jsou způsobeny vyšší nákladovou cenou vstupních surovin (například řepky olejky). |
| --- | --- |

—

Tato tabulka rovněž ukazuje, že nejvyšší průměrné vývozní ceny jsou u zemí, jako je Kanada a Norsko, do kterých USA směřují 92 % svého celkového vývozu. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, tyto vyšší vývozní ceny jsou způsobeny vyšší nákladovou cenou vstupních surovin (například řepky olejky).

| — | Do EU se bude z důvodu jejích rozdílných klimatických podmínek vyvážet především bionafta ve formě směsi různých druhů bionafty. Do severní Evropy se bude vyvážet především bionafta, která je odolnější vůči nízkým teplotám. |
| --- | --- |

—

Do EU se bude z důvodu jejích rozdílných klimatických podmínek vyvážet především bionafta ve formě směsi různých druhů bionafty. Do severní Evropy se bude vyvážet především bionafta, která je odolnější vůči nízkým teplotám.

| — | Výpočet prosté průměrné vývozní ceny pro účely tohoto posouzení proto přesně zachycuje průměrnou cenu, která by byla pozorována na trhu Unie, a neklade nepřiměřený důraz na vývoz do Kanady a Norska, jelikož by se pravděpodobně do Unie vyvážela směs různých druhů bionafty z důvodu velmi rozdílných klimatických podmínek v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

—

Výpočet prosté průměrné vývozní ceny pro účely tohoto posouzení proto přesně zachycuje průměrnou cenu, která by byla pozorována na trhu Unie, a neklade nepřiměřený důraz na vývoz do Kanady a Norska, jelikož by se pravděpodobně do Unie vyvážela směs různých druhů bionafty z důvodu velmi rozdílných klimatických podmínek v jednotlivých členských státech.

| (55) | S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem vypočítala Komise průměrnou vývozní cenu ve výši 682 USD za tunu (617 EUR). Tato průměrná vývozní cena ve výši 617 EUR je cenou FOB, ke které je třeba připočíst náklady na námořní přepravu a pojištění, aby bylo dosaženo ceny CIF. Tyto náklady byly v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti odhadovány na přibližně 52 USD za tunu (47 EUR). |
| --- | --- |

(55)

S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem vypočítala Komise průměrnou vývozní cenu ve výši 682 USD za tunu (617 EUR). Tato průměrná vývozní cena ve výši 617 EUR je cenou FOB, ke které je třeba připočíst náklady na námořní přepravu a pojištění, aby bylo dosaženo ceny CIF. Tyto náklady byly v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti odhadovány na přibližně 52 USD za tunu (47 EUR).

| (56) | Podle Komise částka ve výši 47 EUR za tunu přiměřeně odpovídá dodatečným nákladům na námořní přepravu do jiných míst určení a příslušné pojištění. Průměrná cena vývozu z USA do třetích zemí byla proto stanovena na 617 EUR (FOB), která by byla, i kdybychom připočetli náklady na námořní přepravu, náklady na pojištění, stávající clo (6,5 %) (celkem zaokrouhleno nahoru na 104 EUR za tunu s cílem rovněž zahrnout některé dodatečné výdaje vzniklé po dovozu) z USA do EU (celkem přibližně 721 EUR), výrazně pod úrovní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie, která činí 771 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(56)

Podle Komise částka ve výši 47 EUR za tunu přiměřeně odpovídá dodatečným nákladům na námořní přepravu do jiných míst určení a příslušné pojištění. Průměrná cena vývozu z USA do třetích zemí byla proto stanovena na 617 EUR (FOB), která by byla, i kdybychom připočetli náklady na námořní přepravu, náklady na pojištění, stávající clo (6,5 %) (celkem zaokrouhleno nahoru na 104 EUR za tunu s cílem rovněž zahrnout některé dodatečné výdaje vzniklé po dovozu) z USA do EU (celkem přibližně 721 EUR), výrazně pod úrovní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie, která činí 771 EUR za tunu.

| (57) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by vyvážející výrobci z USA byli schopni prodávat za cenu nižší než 771 EUR za tunu a proniknout na trh Unie, což by je motivovalo k přesměrování části stávajícího vývozu do třetích zemí na trh Unie, který je cenově přitažlivější než trhy některých jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(57)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by vyvážející výrobci z USA byli schopni prodávat za cenu nižší než 771 EUR za tunu a proniknout na trh Unie, což by je motivovalo k přesměrování části stávajícího vývozu do třetích zemí na trh Unie, který je cenově přitažlivější než trhy některých jiných třetích zemí.

3.3.4.   Volné kapacity

Volné kapacity

| (58) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobců v USA stanovila Komise výrobní kapacitu v USA na základě informací dostupných na internetových stránkách Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „EIA“). |
| --- | --- |

(58)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobců v USA stanovila Komise výrobní kapacitu v USA na základě informací dostupných na internetových stránkách Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „EIA“).

| (59) | Výrobci bionafty v USA musí tomuto úřadu hlásit (jednou ročně a jednou za měsíc) svou stávající a plánovanou výrobní kapacitu, jakož i údaje o své výrobě, vstupech, zásobách a prodeji bionafty.
  Na základě údajů, které shromáždil úřad EIA, kapacita výrobců bionafty v USA činila v období přezkumného šetření 8 412 000 tun. |
| --- | --- |

(59)

Výrobci bionafty v USA musí tomuto úřadu hlásit (jednou ročně a jednou za měsíc) svou stávající a plánovanou výrobní kapacitu, jakož i údaje o své výrobě, vstupech, zásobách a prodeji bionafty.

Na základě údajů, které shromáždil úřad EIA, kapacita výrobců bionafty v USA činila v období přezkumného šetření 8 412 000 tun.

| (60) | Skutečná výroba bionafty v USA během období přezkumného šetření činila 5 718 000 tun (údaje úřadu EIA), což odpovídá míře využití kapacity 68 % a volné kapacitě ve výši 32 %, tedy 2 694 000 tun. Tato významná volná kapacita výrobců v USA motivuje ke zvýšení výroby bionafty a jejího prodeje za dumpingové ceny na trhu Unie, a je proto pravděpodobné, že by sloužila k zajištění dodávek na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Výrobci v USA mohou totiž snadno zvýšit svou výrobu a vyvážet ji do EU a přitom mít hospodářský prospěch ze zvýšení míry využití kapacity a snížení jednotkových výrobních nákladů. Uvolnění volné kapacity USA pro trh Unie by mělo významný dopad, neboť představuje téměř 18 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(60)

Skutečná výroba bionafty v USA během období přezkumného šetření činila 5 718 000 tun (údaje úřadu EIA), což odpovídá míře využití kapacity 68 % a volné kapacitě ve výši 32 %, tedy 2 694 000 tun. Tato významná volná kapacita výrobců v USA motivuje ke zvýšení výroby bionafty a jejího prodeje za dumpingové ceny na trhu Unie, a je proto pravděpodobné, že by sloužila k zajištění dodávek na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Výrobci v USA mohou totiž snadno zvýšit svou výrobu a vyvážet ji do EU a přitom mít hospodářský prospěch ze zvýšení míry využití kapacity a snížení jednotkových výrobních nákladů. Uvolnění volné kapacity USA pro trh Unie by mělo významný dopad, neboť představuje téměř 18 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.

| (61) | V období přezkumného šetření byla navíc výroba bionafty v USA (5 718 000 tun) nižší než spotřeba (5 934 000 tun). V důsledku toho USA více bionafty dovážely než vyvážely. Během období přezkumného šetření činil celkový dovoz 629 000 tun a celkový vývoz 428 000 tun. Jestliže však v posuzovaném období nebyla dostupná výrobní kapacita použita pro uspokojení domácí poptávky, je málo pravděpodobné, že by tato volná výrobní kapacita byla použita pro stejný účel v budoucnu. Výrobní kapacita USA vykázaná v období přezkumného šetření (8 412 000 tun, viz předchozí bod odůvodnění) byla výrazně vyšší než domácí spotřeba. To znamená, že pokud k tomu na vývozním trhu budou mít výrobci v USA příležitost, pravděpodobně využijí svou volnou kapacitu spíše na prodej na vývoz než na domácí spotřebu. |
| --- | --- |

(61)

V období přezkumného šetření byla navíc výroba bionafty v USA (5 718 000 tun) nižší než spotřeba (5 934 000 tun). V důsledku toho USA více bionafty dovážely než vyvážely. Během období přezkumného šetření činil celkový dovoz 629 000 tun a celkový vývoz 428 000 tun. Jestliže však v posuzovaném období nebyla dostupná výrobní kapacita použita pro uspokojení domácí poptávky, je málo pravděpodobné, že by tato volná výrobní kapacita byla použita pro stejný účel v budoucnu. Výrobní kapacita USA vykázaná v období přezkumného šetření (8 412 000 tun, viz předchozí bod odůvodnění) byla výrazně vyšší než domácí spotřeba. To znamená, že pokud k tomu na vývozním trhu budou mít výrobci v USA příležitost, pravděpodobně využijí svou volnou kapacitu spíše na prodej na vývoz než na domácí spotřebu.

| (62) | Je nepravděpodobné, že by volná kapacita mohla být využita ke zvýšení vývozu do jiných třetích zemí než EU. Pokud jde o domácí výrobu bionafty, jsou velké trhy třetích zemí (Brazílie, Indonésie, Argentina, Čína, Thajsko) soběstačné a USA do těchto zemí i přes své volné kapacity dosud mnoho nevyvážely. Tato skutečnost by se v budoucnu podle odhadů neměla změnit. |
| --- | --- |

(62)

Je nepravděpodobné, že by volná kapacita mohla být využita ke zvýšení vývozu do jiných třetích zemí než EU. Pokud jde o domácí výrobu bionafty, jsou velké trhy třetích zemí (Brazílie, Indonésie, Argentina, Čína, Thajsko) soběstačné a USA do těchto zemí i přes své volné kapacity dosud mnoho nevyvážely. Tato skutečnost by se v budoucnu podle odhadů neměla změnit.

| (63) | Je proto pravděpodobné, že by výrobci v USA využili podstatnou část volné kapacity pro další prodej výrobků do EU, neboť trh Unie je velmi atraktivní, protože je největším světovým trhem a platí na něm řada pobídek ke spotřebě bionafty. |
| --- | --- |

(63)

Je proto pravděpodobné, že by výrobci v USA využili podstatnou část volné kapacity pro další prodej výrobků do EU, neboť trh Unie je velmi atraktivní, protože je největším světovým trhem a platí na něm řada pobídek ke spotřebě bionafty.

3.3.5.   Praktiky obcházení předpisů a absorpce

Praktiky obcházení předpisů a absorpce

| (64) | Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že antidumpingová opatření uložená v roce 2009 jsou obcházena prostřednictvím překládky přes Kanadu a změnou ve složení směsi. Existence takových praktik prokazuje zájem některých výrobců v USA o vstup na trh Unie, a to i po uložení opatření, a jsou proto považovány za známku přitažlivosti trhu Unie pro výrobce bionafty v USA. |
| --- | --- |

(64)

Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že antidumpingová opatření uložená v roce 2009 jsou obcházena prostřednictvím překládky přes Kanadu a změnou ve složení směsi. Existence takových praktik prokazuje zájem některých výrobců v USA o vstup na trh Unie, a to i po uložení opatření, a jsou proto považovány za známku přitažlivosti trhu Unie pro výrobce bionafty v USA.

3.3.6.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu

Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (65) | Trh Unie je velmi přitažlivý, protože je největším světovým trhem a platí na něm významné unijní a vnitrostátní pobídky ke spotřebě bionafty. Výrobcům v USA by se tedy hodilo využívat svou volnou kapacitu v plném rozsahu a převést jistou část svého prodeje na vývoz z jiných méně ziskových třetích zemí na trh Unie. |
| --- | --- |

(65)

Trh Unie je velmi přitažlivý, protože je největším světovým trhem a platí na něm významné unijní a vnitrostátní pobídky ke spotřebě bionafty. Výrobcům v USA by se tedy hodilo využívat svou volnou kapacitu v plném rozsahu a převést jistou část svého prodeje na vývoz z jiných méně ziskových třetích zemí na trh Unie.

| (66) | Na základě tabulky v 51. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že výrobci v USA celkově prodávají výrobky do třetích zemí za ceny, které jsou nižší než jejich domácí ceny. |
| --- | --- |

(66)

Na základě tabulky v 51. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že výrobci v USA celkově prodávají výrobky do třetích zemí za ceny, které jsou nižší než jejich domácí ceny.

| (67) | Vzhledem ke značné volné kapacitě výrobního odvětví USA a přitažlivosti trhu Unie, pokud jde o velikost a prodejní ceny, a zejména vzhledem k cenám vývozu z USA do třetích zemí a zaznamenanému předchozímu obcházení opatření proto dospěla Komise k závěru, že dumpingový dovoz z USA se pravděpodobně obnoví, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem ke značné volné kapacitě výrobního odvětví USA a přitažlivosti trhu Unie, pokud jde o velikost a prodejní ceny, a zejména vzhledem k cenám vývozu z USA do třetích zemí a zaznamenanému předchozímu obcházení opatření proto dospěla Komise k závěru, že dumpingový dovoz z USA se pravděpodobně obnoví, pokud by opatření pozbyla platnosti.

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (68) | Podle údajů poskytnutých žadatelem vyrobilo obdobný výrobek v posuzovaném období 49 výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Podle údajů poskytnutých žadatelem vyrobilo obdobný výrobek v posuzovaném období 49 výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (69) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 14 milionů tun. Tento údaj určila Komise na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 17,5 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(69)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 14 milionů tun. Tento údaj určila Komise na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 17,5 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (70) | Komise určila spotřebu v Unii na základě informací výrobního odvětví a údajů o dovozu z databáze Comext. |
| --- | --- |

(70)

Komise určila spotřebu v Unii na základě informací výrobního odvětví a údajů o dovozu z databáze Comext.

| (71) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii (v tunách)
   (14) | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii (v tunách) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Index | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Zdroj: údaje výrobního odvětví Unie a databáze Comext |

(71)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii (v tunách)
   (14)

Spotřeba v Unii (v tunách)

14

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba v Unii (v tunách)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Index

Index

100

100

112

112

114

114

122

122

Zdroj: údaje výrobního odvětví Unie a databáze Comext

| (72) | Během období přezkumného šetření se spotřeba bionafty v Unii, vypočítaná jako součet dovozu bionafty a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU, zvýšila o 22 %, tj. z 13,8 milionu tun v roce 2017 na 16,9 milionu tun. |
| --- | --- |

(72)

Během období přezkumného šetření se spotřeba bionafty v Unii, vypočítaná jako součet dovozu bionafty a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU, zvýšila o 22 %, tj. z 13,8 milionu tun v roce 2017 na 16,9 milionu tun.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (73) | Objem dovozu určila Komise na základě údajů poskytnutých Eurostatem (z databáze Comext). Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů o domácím prodeji výrobního odvětví Unie poskytnutých žadatelem a údajů o obchodu z databáze Comext. |
| --- | --- |

(73)

Objem dovozu určila Komise na základě údajů poskytnutých Eurostatem (z databáze Comext). Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů o domácím prodeji výrobního odvětví Unie poskytnutých žadatelem a údajů o obchodu z databáze Comext.

| (74) | Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny.
   (15) | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v tunách) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Index | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Podíl na trhu (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | | | | |
| Průměrná cena (EUR/t) | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Index | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Zdroj: databáze Comext, údaje o prodeji výrobního odvětví Unie pro výpočet podílu na trhu |

(74)

Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny.
   (15)

Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny.

15

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z dotčené země (v tunách)

176

2 339

139

156

Index

Index

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Podíl na trhu (%)

0

0

0

0

Průměrná cena (EUR/t)

1 243

972

1 269

1 812

Index

Index

100

100

78

78

102

102

146

146

Zdroj: databáze Comext, údaje o prodeji výrobního odvětví Unie pro výpočet podílu na trhu

| (75) | Po uložení opatření v roce 2009 dovoz z USA prakticky ustal a během období přezkumného šetření činil pouze 156 tun (ve srovnání s více než 1 137 000 tunami v původním období šetření). |
| --- | --- |

(75)

Po uložení opatření v roce 2009 dovoz z USA prakticky ustal a během období přezkumného šetření činil pouze 156 tun (ve srovnání s více než 1 137 000 tunami v původním období šetření).

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (76) | Během období přezkumného šetření se neuskutečnil prakticky žádný dovoz bionafty z USA do Unie, který by mohl být použit jako spolehlivý základ pro výpočet cenového podbízení. |
| --- | --- |

(76)

Během období přezkumného šetření se neuskutečnil prakticky žádný dovoz bionafty z USA do Unie, který by mohl být použit jako spolehlivý základ pro výpočet cenového podbízení.

| (77) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila alternativně srovnáním:






  (1) | vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku, jež byly účtovány odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu (771 EUR za tunu) a |
| --- | --- | --- |

(77)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila alternativně srovnáním:

(1)

vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku, jež byly účtovány odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu (771 EUR za tunu) a

| (2) | průměrné vývozní ceny výrobců v USA do třetích zemí, která je odpovídajícím způsobem upravená o náklady na dopravu do Unie a clo EU (721 EUR za tunu – viz 56. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(2)

průměrné vývozní ceny výrobců v USA do třetích zemí, která je odpovídajícím způsobem upravená o náklady na dopravu do Unie a clo EU (721 EUR za tunu – viz 56. bod odůvodnění).

| (78) | Výsledkem tohoto srovnání je cenové podbízení ve výši 6,4 %. |
| --- | --- |

(78)

Výsledkem tohoto srovnání je cenové podbízení ve výši 6,4 %.

4.4.   Dovoz z třetích zemí s výjimkou USA

Dovoz z třetích zemí s výjimkou USA

| (79) | Během období přezkumného šetření činil dovoz ze třetích zemí 3 750 000 tun, což odpovídalo přibližně 22 % celkové spotřeby Unie. Hlavními zdroji dovozu bionafty byly vedle USA i Argentina (24 % dovozu do EU), Malajsie (18 %), Singapur (13 %) a Indonésie (5 %). |
| --- | --- |

(79)

Během období přezkumného šetření činil dovoz ze třetích zemí 3 750 000 tun, což odpovídalo přibližně 22 % celkové spotřeby Unie. Hlavními zdroji dovozu bionafty byly vedle USA i Argentina (24 % dovozu do EU), Malajsie (18 %), Singapur (13 %) a Indonésie (5 %).

| (80) | (Souhrnný) objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu bionafty z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Dovoz ze třetích zemí
   (16)











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Objem (v tunách) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Index | 100 | 412 | 245 | 255 |
| | Podíl na trhu (%) | 3 | 10 | 6 | 5 |
| | Průměrná cena
  (EUR/t) | 635 | 620 | 707 | 728 |
| | Index | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malajsie | Objem (v tunách) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Index | 100 | 116 | 218 | 202 |
| | Podíl na trhu (%) | 2 | 3 | 5 | 4 |
| | Průměrná cena
  (EUR/t) | 952 | 813 | 669 | 730 |
| | Index | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonésie | Objem (v tunách) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Index | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| | Podíl na trhu (%) | 0 | 5 | 5 | 1 |
| | Průměrná cena
  (EUR/t) | 803 | 671 | 636 | 665 |
| | Index | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Jiné třetí země | Objem (v tunách) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Index | 100 | 100 | 177 | 241 |
| | Podíl na trhu (%) | 6 | 5 | 9 | 12 |
| | Průměrná cena
  (EUR/t) | 662 | 723 | 829 | 874 |
| | Index | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí vyjma USA | Objem (v tunách) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Index | 100 | 224 | 247 | 245 |
| | Podíl na trhu (%) | 11 | 22 | 24 | 22 |
| | Průměrná cena
  (EUR/t) | 721 | 678 | 732 | 802 |
| | Index | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Zdroj: databáze Comext, údaje o prodeji výrobního odvětví Unie pro výpočet podílu na trhu |

(80)

(Souhrnný) objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu bionafty z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovoz ze třetích zemí
   (16)

Dovoz ze třetích zemí

16

Země

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Argentina

Objem (v tunách)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Index

Index

100

100

412

412

245

245

255

255

Podíl na trhu (%)

3

10

6

5

Průměrná cena

(EUR/t)

635

620

707

728

Index

Index

100

100

98

98

111

111

115

115

Malajsie

Objem (v tunách)

335 769

388 615

731 679

679 860

Index

Index

100

100

116

116

218

218

202

202

Podíl na trhu (%)

2

3

5

4

Průměrná cena

(EUR/t)

952

813

669

730

Index

Index

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonésie

Objem (v tunách)

24 984

777 992

743 456

195 858

Index

Index

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Podíl na trhu (%)

0

5

5

1

Průměrná cena

(EUR/t)

803

671

636

665

Index

Index

100

100

84

84

79

79

83

83

Jiné třetí země

Objem (v tunách)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Index

Index

100

100

100

100

177

177

241

241

Podíl na trhu (%)

6

5

9

12

Průměrná cena

(EUR/t)

662

723

829

874

Index

Index

100

100

109

109

125

125

132

132

Celkový dovoz ze všech třetích zemí vyjma USA

Objem (v tunách)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Index

Index

100

100

224

224

247

247

245

245

Podíl na trhu (%)

11

22

24

22

Průměrná cena

(EUR/t)

721

678

732

802

Index

Index

100

100

94

94

102

102

111

111

Zdroj: databáze Comext, údaje o prodeji výrobního odvětví Unie pro výpočet podílu na trhu

Zdroj:

Comext,

| (81) | Antidumpingová cla na dovoz z Argentiny a Indonésie – dvou hlavních zemí vyvážejících bionaftu – byla v roce 2018 zrušena. Proto se dovoz ze třetích zemí v roce 2018 zvýšil a v roce 2019 a během období přezkumného šetření setrval na úrovni kolem 3,8 milionu tuny. Dovoz ze třetích zemí mimo USA se během posuzovaného období celkově zvýšil o 145 %. Jejich podíl na trhu během posuzovaného období rovněž vzrostl z 11 % na 22 %. |
| --- | --- |

(81)

Antidumpingová cla na dovoz z Argentiny a Indonésie – dvou hlavních zemí vyvážejících bionaftu – byla v roce 2018 zrušena. Proto se dovoz ze třetích zemí v roce 2018 zvýšil a v roce 2019 a během období přezkumného šetření setrval na úrovni kolem 3,8 milionu tuny. Dovoz ze třetích zemí mimo USA se během posuzovaného období celkově zvýšil o 145 %. Jejich podíl na trhu během posuzovaného období rovněž vzrostl z 11 % na 22 %.

| (82) | Ceny se však liší podle jednotlivých zemí. |
| --- | --- |

(82)

Ceny se však liší podle jednotlivých zemí.

| (83) | Pokud jde o Argentinu, která představuje hlavní zdroj dovozu, Komise v únoru 2019 uložila konečná antisubvenční opatření na dovoz bionafty z této země a zároveň přijala rozhodnutí, kterým přijala závazky minimálních cen učiněné osmi argentinskými výrobci a argentinským sdružením pro biopaliva (dále jen „CARBIO“). Díky tomu došlo ve srovnání s rokem 2018 k výraznému zvýšení cen, konkrétně o 14 % v roce 2019 a o 17 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(83)

Pokud jde o Argentinu, která představuje hlavní zdroj dovozu, Komise v únoru 2019 uložila konečná antisubvenční opatření na dovoz bionafty z této země a zároveň přijala rozhodnutí, kterým přijala závazky minimálních cen učiněné osmi argentinskými výrobci a argentinským sdružením pro biopaliva (dále jen „CARBIO“). Díky tomu došlo ve srovnání s rokem 2018 k výraznému zvýšení cen, konkrétně o 14 % v roce 2019 a o 17 % v období přezkumného šetření.

| (84) | Pokud jde o Indonésii, Evropská komise uložila v roce 2019 vyrovnávací cla na dovoz subvencované bionafty z Indonésie. To vedlo k výraznému poklesu dovozu pocházejícího z Indonésie v roce 2020. |
| --- | --- |

(84)

Pokud jde o Indonésii, Evropská komise uložila v roce 2019 vyrovnávací cla na dovoz subvencované bionafty z Indonésie. To vedlo k výraznému poklesu dovozu pocházejícího z Indonésie v roce 2020.

| (85) | Pokud jde o Indonésii a Malajsii, ceny zaznamenaly klesající trend. Ceny u ostatních třetích zemí však významně rostly. Celkově se průměrné prodejní ceny dovozu z třetích zemí jiných než USA během posuzovaného období zvýšily o 11 %. Toto zvýšení cen odpovídá vývoji cen zaznamenanému u dovozu z dotčených zemí v tabulce 3 výše. Avšak tento vývoj cen se liší od vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v tabulce 8 níže. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku zaznamenaly v souvislosti se snížením výrobních nákladů klesající trend. V důsledku toho se cenový rozdíl mezi vývozci ze třetích zemí a výrobci v Unii zařazenými do vzorku snížil, a tím se zvýšila konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(85)

Pokud jde o Indonésii a Malajsii, ceny zaznamenaly klesající trend. Ceny u ostatních třetích zemí však významně rostly. Celkově se průměrné prodejní ceny dovozu z třetích zemí jiných než USA během posuzovaného období zvýšily o 11 %. Toto zvýšení cen odpovídá vývoji cen zaznamenanému u dovozu z dotčených zemí v tabulce 3 výše. Avšak tento vývoj cen se liší od vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v tabulce 8 níže. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku zaznamenaly v souvislosti se snížením výrobních nákladů klesající trend. V důsledku toho se cenový rozdíl mezi vývozci ze třetích zemí a výrobci v Unii zařazenými do vzorku snížil, a tím se zvýšila konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie.

4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (86) | V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(86)

V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (87) | Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(87)

Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (88) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posoudila na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dalších odvětvově specifických makroekonomických údajů, například údajů FAO-OECD. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(88)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posoudila na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dalších odvětvově specifických makroekonomických údajů, například údajů FAO-OECD. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (89) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(89)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (90) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(90)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.5.2.   Makroekonomické ukazatele (17)

Makroekonomické ukazatele

17

4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (91) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Index | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Index | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Využití kapacity (%) | 79 | 79 | 83 | 80 |
| Index | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(91)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Index

Index

100

100

104

104

110

110

111

111

Výrobní kapacita (v tunách)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Index

Index

100

100

104

104

105

105

109

109

Využití kapacity (%)

79

79

83

80

Index

Index

100

100

100

100

105

105

101

101

Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (92) | Výroba v Unii se zvýšila z 12,6 milionu tun v roce 2017 na 14,0 milionu tun v období přezkumného šetření, což představuje v posuzovaném období nárůst o 11 %. Na situaci, kdy se v posuzovaném období zvýšila spotřeba o 22 %, reagovalo výrobní odvětví Unie kladně zvýšením své výroby. |
| --- | --- |

(92)

Výroba v Unii se zvýšila z 12,6 milionu tun v roce 2017 na 14,0 milionu tun v období přezkumného šetření, což představuje v posuzovaném období nárůst o 11 %. Na situaci, kdy se v posuzovaném období zvýšila spotřeba o 22 %, reagovalo výrobní odvětví Unie kladně zvýšením své výroby.

| (93) | Zároveň se během posuzovaného období zvýšila o 9 % výrobní kapacita, která během období přezkumného šetření dosáhla 17,5 milionu tun. Výrobní odvětví Unie zlepšuje svou schopnost reagovat na rostoucí poptávku. Podle zprávy Ministerstva zemědělství USA (18) se toto zvyšování kapacity týká hlavně výroby hydrogenačně upraveného rostlinného oleje (HVO). |
| --- | --- |

(93)

Zároveň se během posuzovaného období zvýšila o 9 % výrobní kapacita, která během období přezkumného šetření dosáhla 17,5 milionu tun. Výrobní odvětví Unie zlepšuje svou schopnost reagovat na rostoucí poptávku. Podle zprávy Ministerstva zemědělství USA (18) se toto zvyšování kapacity týká hlavně výroby hydrogenačně upraveného rostlinného oleje (HVO).

18

| (94) | Vzhledem k současnému zvýšení výroby i výrobní kapacity bylo využití kapacity během posuzovaného období stabilní, činilo přibližně 80 %. |
| --- | --- |

(94)

Vzhledem k současnému zvýšení výroby i výrobní kapacity bylo využití kapacity během posuzovaného období stabilní, činilo přibližně 80 %.

4.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (95) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Index | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Podíl na trhu (%) | 89 | 78 | 76 | 78 |
| Index | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(95)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Index

Index

100

100

97

97

97

97

107

107

Podíl na trhu (%)

89

78

76

78

Index

Index

100

100

87

87

85

85

88

88

Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku

Zdroj:

| (96) | Výrobní odvětví Unie zvýšilo svůj prodej na trhu Unie z 12,3 milionu tun v roce 2017 na 13,2 milionu tun v období přezkumného šetření (+7 %). |
| --- | --- |

(96)

Výrobní odvětví Unie zvýšilo svůj prodej na trhu Unie z 12,3 milionu tun v roce 2017 na 13,2 milionu tun v období přezkumného šetření (+7 %).

| (97) | Jelikož spotřeba v Unii vzrostla o 22 %, z důvodu nižšího nárůstu skutečného objemu prodeje klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu z přibližně 89 % v roce 2017 na 78 % v období přezkumného šetření. Toto snížení podílu na trhu souvisí s nárůstem dovozu ze třetích zemí, zejména od roku 2018 (80. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(97)

Jelikož spotřeba v Unii vzrostla o 22 %, z důvodu nižšího nárůstu skutečného objemu prodeje klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu z přibližně 89 % v roce 2017 na 78 % v období přezkumného šetření. Toto snížení podílu na trhu souvisí s nárůstem dovozu ze třetích zemí, zejména od roku 2018 (80. bod odůvodnění).

4.5.2.3.   Růst

Růst

| (98) | Řada ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, prodej, zaměstnanost) svědčí o tom, že v daném období výrobní odvětví Unie zaznamenalo kladný růst. Tento růst je však ve srovnání s vývojem spotřeby bionafty ve stejném období pouze mírný. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během referenčního období ve skutečnosti snížil. |
| --- | --- |

(98)

Řada ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, prodej, zaměstnanost) svědčí o tom, že v daném období výrobní odvětví Unie zaznamenalo kladný růst. Tento růst je však ve srovnání s vývojem spotřeby bionafty ve stejném období pouze mírný. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během referenčního období ve skutečnosti snížil.

4.5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (99) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Index | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Index | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(99)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

2 643

3 126

3 527

3 909

Index

Index

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

4 782

4 211

3 950

3 577

Index

Index

100

100

88

88

83

83

75

75

Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku

Zdroj:

| (100) | Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost z 2 643 na 3 909, což představuje nárůst o 48 %. |
| --- | --- |

(100)

Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost z 2 643 na 3 909, což představuje nárůst o 48 %.

| (101) | Jelikož výroba zaznamenala pomalejší růst (+11 %), projevilo se to poklesem produktivity (–25 %). |
| --- | --- |

(101)

Jelikož výroba zaznamenala pomalejší růst (+11 %), projevilo se to poklesem produktivity (–25 %).

4.5.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (102) | Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, nebylo zjištění dumpingu během období přezkumného šetření možné. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu, jestliže by byla antidumpingová opatření zrušena. |
| --- | --- |

(102)

Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, nebylo zjištění dumpingu během období přezkumného šetření možné. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu, jestliže by byla antidumpingová opatření zrušena.

| (103) | V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti vykazovalo výrobní odvětví Unie známky překonání účinků dřívějšího dumpingu. Během posuzovaného období v současném šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti proces překonání účinků dumpingu pokračoval, jak ukazuje příznivý vývoj hlavních ukazatelů újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(103)

V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti vykazovalo výrobní odvětví Unie známky překonání účinků dřívějšího dumpingu. Během posuzovaného období v současném šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti proces překonání účinků dumpingu pokračoval, jak ukazuje příznivý vývoj hlavních ukazatelů újmy pro výrobní odvětví Unie.

4.5.3.   Mikroekonomické ukazatele (19)

Mikroekonomické ukazatele

19

4.5.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (104) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Průměrná cena rostlinných olejů (index) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Index | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Zdroj: společnosti zařazené do vzorku, organizace FAO (index cen rostlinného oleje) |

(104)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu)

834

801

771

771

Index

Index

100

100

96

96

92

92

92

92

Průměrná cena rostlinných olejů (index)

100

100

86

86

81

81

86

86

Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)

828

778

760

755

Index

Index

100

100

94

94

92

92

91

91

Zdroj: společnosti zařazené do vzorku, organizace FAO (index cen rostlinného oleje)

| (105) | Během posuzovaného období se výrobní náklady snížily o 9 % (z 828 EUR za tunu na 755 EUR za tunu). Toto snížení částečně zapříčinil pokles cen rostlinných olejů, které v daném období klesaly. Ačkoli nejsou všechna biopaliva vyráběna z rostlinných olejů, je cena rostlinných olejů dobrým ukazatelem ceny hlavního vstupu pro výrobu bionafty. |
| --- | --- |

(105)

Během posuzovaného období se výrobní náklady snížily o 9 % (z 828 EUR za tunu na 755 EUR za tunu). Toto snížení částečně zapříčinil pokles cen rostlinných olejů, které v daném období klesaly. Ačkoli nejsou všechna biopaliva vyráběna z rostlinných olejů, je cena rostlinných olejů dobrým ukazatelem ceny hlavního vstupu pro výrobu bionafty.

| (106) | Průměrná prodejní cena se snížila o 8 %, a to z 834 EUR za tunu v roce 2017 na 771 EUR za tunu v období přezkumného šetření. Toto snížení může souviset s poklesem ceny výroby. |
| --- | --- |

(106)

Průměrná prodejní cena se snížila o 8 %, a to z 834 EUR za tunu v roce 2017 na 771 EUR za tunu v období přezkumného šetření. Toto snížení může souviset s poklesem ceny výroby.

4.5.3.2.   Náklady práce

| (107) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Index | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Zdroj: Společnosti zařazené do vzorku |

(107)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

63 785

70 533

72 306

72 533

Index

Index

100

100

111

111

113

113

114

114

Zdroj: Společnosti zařazené do vzorku

| (108) | Průměrné náklady práce se ve společnostech zařazených do vzorku během období přezkumného šetření zvýšily o 14 %. Toto zvýšení má spíše malý dopad, neboť náklady práce představují pouze asi 3 % celkových výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(108)

Průměrné náklady práce se ve společnostech zařazených do vzorku během období přezkumného šetření zvýšily o 14 %. Toto zvýšení má spíše malý dopad, neboť náklady práce představují pouze asi 3 % celkových výrobních nákladů.

4.5.3.3.   Zásoby

| (109) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Index | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%) | 0,8 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| Index | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Zdroj: společnosti zařazené do vzorku |

(109)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

99 868

126 345

124 567

114 216

Index

Index

100

100

127

127

125

125

114

114

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

0,8

1,0

0,9

0,8

Index

Index

100

100

121

121

113

113

103

103

Zdroj: společnosti zařazené do vzorku

| (110) | Stav zásob byl stabilní a pohyboval se kolem 1 % výroby. Tento poměr je velmi nízký a naznačuje, že výrobní odvětví je schopno pracovat na vyžádání a snižovat stav zásob. Tento přístup je rovněž nezbytný z toho důvodu, aby se zabránilo degradaci bionafty. |
| --- | --- |

(110)

Stav zásob byl stabilní a pohyboval se kolem 1 % výroby. Tento poměr je velmi nízký a naznačuje, že výrobní odvětví je schopno pracovat na vyžádání a snižovat stav zásob. Tento přístup je rovněž nezbytný z toho důvodu, aby se zabránilo degradaci bionafty.

4.5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (111) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 0,96 | 2,13 | 1,78 | 2,84 |
| Index | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Peněžní tok (v EUR) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Index | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Investice (v EUR) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Index | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Návratnost investic (%) | 22 | 29 | 25 | 44 |
| Index | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Zdroj: společnosti zařazené do vzorku |

(111)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

0,96

2,13

1,78

2,84

Index

Index

100

100

223

223

186

186

297

297

Peněžní tok (v EUR)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Index

Index

100

100

24

24

121

121

129

129

Investice (v EUR)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Index

Index

100

100

51

51

85

85

42

42

Návratnost investic (%)

22

29

25

44

Index

Index

100

100

128

128

112

112

198

198

Zdroj: společnosti zařazené do vzorku

| (112) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost sice setrvala na nízké úrovni, přesto však v posuzovaném období vykazuje mírně pozitivní trend, když se zvýšila z 1 % na 3 %. Toto zvýšení souviselo s klesajícími výrobními náklady společností zařazených do vzorku (–9 %). Mimo tento průměr se však ziskovost u jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku velmi liší, přičemž některé společnosti nevykázaly žádný zisk. |
| --- | --- |

(112)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost sice setrvala na nízké úrovni, přesto však v posuzovaném období vykazuje mírně pozitivní trend, když se zvýšila z 1 % na 3 %. Toto zvýšení souviselo s klesajícími výrobními náklady společností zařazených do vzorku (–9 %). Mimo tento průměr se však ziskovost u jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku velmi liší, přičemž některé společnosti nevykázaly žádný zisk.

| (113) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok zaznamenal na konci posuzovaného období (v roce 2019 a v první polovině roku 2020) zvýšení, v roce 2018 však peněžní tok prudce poklesl. Pokles v roce 2018 je ovlivněn zejména specifickou situací jedné ze společností zařazených do vzorku, která má zvláštní obchodní model. U ostatních dvou společností zařazených do vzorku byl vývoj poměrně stabilní. |
| --- | --- |

(113)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok zaznamenal na konci posuzovaného období (v roce 2019 a v první polovině roku 2020) zvýšení, v roce 2018 však peněžní tok prudce poklesl. Pokles v roce 2018 je ovlivněn zejména specifickou situací jedné ze společností zařazených do vzorku, která má zvláštní obchodní model. U ostatních dvou společností zařazených do vzorku byl vývoj poměrně stabilní.

| (114) | Investice do společností zařazených do vzorku nemají během posuzovaného období jasný trend. Meziroční výši investic mohou zvýšit či snížit investice jednotlivých společností zařazených do vzorku nebo absence investic. Investice během posuzovaného období tvořily přibližně 1–2 % obratu, což je nízká úroveň. |
| --- | --- |

(114)

Investice do společností zařazených do vzorku nemají během posuzovaného období jasný trend. Meziroční výši investic mohou zvýšit či snížit investice jednotlivých společností zařazených do vzorku nebo absence investic. Investice během posuzovaného období tvořily přibližně 1–2 % obratu, což je nízká úroveň.

| (115) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Během posuzovaného období se vyvíjela kladně a v období přezkumného šetření setrvávala na vysoké úrovni. Tato vysoká návratnost investic však převážně souvisí spíše s nízkou čistou účetní hodnotou investic než s vysokým ziskem. |
| --- | --- |

(115)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Během posuzovaného období se vyvíjela kladně a v období přezkumného šetření setrvávala na vysoké úrovni. Tato vysoká návratnost investic však převážně souvisí spíše s nízkou čistou účetní hodnotou investic než s vysokým ziskem.

4.6.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (116) | Během posuzovaného období se v souvislosti s téměř neexistujícím dovozem z USA významně zvýšil objem dovozu ze třetích zemí (o 145 %), zvýšila se však také jeho cenová hladina (o 11 %). Zároveň se v souvislosti se snížením výrobních nákladů (o 9 %) snížily ceny výrobního odvětví Unie (o 8 %). V důsledku toho se cenový rozdíl mezi vývozci ze třetích zemí a výrobci v Unii zařazenými do vzorku zmenšil, a tím se zvýšila konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(116)

Během posuzovaného období se v souvislosti s téměř neexistujícím dovozem z USA významně zvýšil objem dovozu ze třetích zemí (o 145 %), zvýšila se však také jeho cenová hladina (o 11 %). Zároveň se v souvislosti se snížením výrobních nákladů (o 9 %) snížily ceny výrobního odvětví Unie (o 8 %). V důsledku toho se cenový rozdíl mezi vývozci ze třetích zemí a výrobci v Unii zařazenými do vzorku zmenšil, a tím se zvýšila konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie.

| (117) | Ukazatele újmy celkově ukazují během posuzovaného období kladný vývoj, zejména pokud jde o výrobu (+11 %), výrobní kapacitu (+9 %) a prodej (+7 %). Dále je z nich patrné, že výrobní odvětví bionafty Unie pomalu překonává účinky dřívější utrpěné újmy. Z analýzy ukazatelů újmy vyplývá, že výrobnímu odvětví Unie není v současnosti působena podstatná újma. Některé ukazatele, zejména nízká ziskovost (≤ 3 %), však naznačují, že se stále nachází ve složité hospodářské situaci. |
| --- | --- |

(117)

Ukazatele újmy celkově ukazují během posuzovaného období kladný vývoj, zejména pokud jde o výrobu (+11 %), výrobní kapacitu (+9 %) a prodej (+7 %). Dále je z nich patrné, že výrobní odvětví bionafty Unie pomalu překonává účinky dřívější utrpěné újmy. Z analýzy ukazatelů újmy vyplývá, že výrobnímu odvětví Unie není v současnosti působena podstatná újma. Některé ukazatele, zejména nízká ziskovost (≤ 3 %), však naznačují, že se stále nachází ve složité hospodářské situaci.

| (118) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(118)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (119) | Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, kterou by mohl způsobit dumpingový dovoz z USA, kdyby opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(119)

Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, kterou by mohl způsobit dumpingový dovoz z USA, kdyby opatření pozbyla platnosti.

| (120) | Komise v tomto ohledu posoudila výrobní kapacitu a volnou kapacitu v USA, pravděpodobné úrovně cen dovozu z USA při neexistenci antidumpingových opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie, včetně cenového podbízení bez antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(120)

Komise v tomto ohledu posoudila výrobní kapacitu a volnou kapacitu v USA, pravděpodobné úrovně cen dovozu z USA při neexistenci antidumpingových opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie, včetně cenového podbízení bez antidumpingových opatření.

5.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v USA

Výrobní kapacita a volná kapacita v USA

| (121) | Jak je popsáno v oddíle 3.3.4 výše, objem, který by mohli výrobci bionafty v USA vyvážet, je v porovnání s velikostí trhu Unie významný. Volné kapacity během období přezkumného šetření představovaly 18 % spotřeby Unie. Na základě této skutečnosti dospěla Komise k závěru, že dostupné volné kapacity jsou významné. |
| --- | --- |

(121)

Jak je popsáno v oddíle 3.3.4 výše, objem, který by mohli výrobci bionafty v USA vyvážet, je v porovnání s velikostí trhu Unie významný. Volné kapacity během období přezkumného šetření představovaly 18 % spotřeby Unie. Na základě této skutečnosti dospěla Komise k závěru, že dostupné volné kapacity jsou významné.

5.2.   Pravděpodobné úrovně cen dovozu z USA při neexistenci antidumpingových opatření

Pravděpodobné úrovně cen dovozu z USA při neexistenci antidumpingových opatření

| (122) | Jak je popsáno v oddíle 3.3.2 výše, výrobci v USA podle stávající cenové politiky na vývozních trzích třetích zemí vyváželi na své hlavní trhy třetích zemí za ceny, které byly nižší než domácí ceny v USA. Kromě toho, jak je uvedeno v 77. až 78. bodě odůvodnění výše, tyto ceny rovněž představují ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průměru cenové podbízení v přibližné výši 6,4 %. Vzhledem k cenové úrovni vývozu z USA na jiné třetí trhy je proto vývoz do Unie pro vývozce v USA potenciálně mnohem přitažlivější. Mimoto, jak je uvedeno v oddílu 3.3.6 výše, je trh Unie velmi atraktivní, protože je největším světovým trhem a platí na něm významné unijní a vnitrostátní pobídky ke spotřebě bionafty. |
| --- | --- |

(122)

Jak je popsáno v oddíle 3.3.2 výše, výrobci v USA podle stávající cenové politiky na vývozních trzích třetích zemí vyváželi na své hlavní trhy třetích zemí za ceny, které byly nižší než domácí ceny v USA. Kromě toho, jak je uvedeno v 77. až 78. bodě odůvodnění výše, tyto ceny rovněž představují ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průměru cenové podbízení v přibližné výši 6,4 %. Vzhledem k cenové úrovni vývozu z USA na jiné třetí trhy je proto vývoz do Unie pro vývozce v USA potenciálně mnohem přitažlivější. Mimoto, jak je uvedeno v oddílu 3.3.6 výše, je trh Unie velmi atraktivní, protože je největším světovým trhem a platí na něm významné unijní a vnitrostátní pobídky ke spotřebě bionafty.

5.3.   Pravděpodobný dopad na výrobní odvětví Unie

Pravděpodobný dopad na výrobní odvětví Unie

| (123) | Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, vyvíjel by významný objem dumpingové bionafty z USA velmi silný tlak na snižování cen v Unii a měl by rovněž významný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. V důsledku by se pravděpodobně snížil objem výroby a prodeje výrobního odvětví Unie a nízké zisky, kterých toto výrobní odvětví v současné době dosahuje, by se proměnily ve ztráty. |
| --- | --- |

(123)

Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, vyvíjel by významný objem dumpingové bionafty z USA velmi silný tlak na snižování cen v Unii a měl by rovněž významný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. V důsledku by se pravděpodobně snížil objem výroby a prodeje výrobního odvětví Unie a nízké zisky, kterých toto výrobní odvětví v současné době dosahuje, by se proměnily ve ztráty.

| (124) | Komise dále posoudila možný dopad dovozu prostřednictvím modelování dvou pravděpodobných scénářů, pokud by opatření pozbyla platnosti, a to 1) prudkého nárůstu dovozu z USA a 2) poklesu cen v EU v důsledku zvýšené konkurence, přičemž žádné další okolnosti by se nezměnily. |
| --- | --- |

(124)

Komise dále posoudila možný dopad dovozu prostřednictvím modelování dvou pravděpodobných scénářů, pokud by opatření pozbyla platnosti, a to 1) prudkého nárůstu dovozu z USA a 2) poklesu cen v EU v důsledku zvýšené konkurence, přičemž žádné další okolnosti by se nezměnily.

| (125) | V prvním scénáři Komise modelovala dvě možné úrovně dovozu z USA. V první možnosti by objem dovozu z USA dosáhl svého historického maxima (během období původního šetření (20)), tj. 1,1 tuny. V důsledku zvýšení dovozu z USA a následného poklesu prodeje výrobního odvětví Unie by ziskovost výrobního odvětví EU klesla o 0,14 procentního bodu, tj. z +2,84 % na +2,70 %. V druhé možnosti se zohlednilo velmi významné zvětšení trhu EU ze 6,6 milionu tun během období původního šetření na 17 milionů tun během období přezkumného šetření (+158 %). Na základě toho Komise modelovala prudký nárůst dovozu odpovídající totožnému podílu USA na trhu o 17,2 % jako v období původního šetření. V důsledku toho ziskovost výrobního odvětví Unie klesla o 0,41 procentního bodu – z 2,84 % na 2,43 %. V obou případech lze dopad prudkého nárůstu dovozu z USA ve stálých cenách označit za relativně mírný. Má to souvislost s vysokým podílem variabilních nákladů v odvětví výroby bionafty. |
| --- | --- |

(125)

V prvním scénáři Komise modelovala dvě možné úrovně dovozu z USA. V první možnosti by objem dovozu z USA dosáhl svého historického maxima (během období původního šetření (20)), tj. 1,1 tuny. V důsledku zvýšení dovozu z USA a následného poklesu prodeje výrobního odvětví Unie by ziskovost výrobního odvětví EU klesla o 0,14 procentního bodu, tj. z +2,84 % na +2,70 %. V druhé možnosti se zohlednilo velmi významné zvětšení trhu EU ze 6,6 milionu tun během období původního šetření na 17 milionů tun během období přezkumného šetření (+158 %). Na základě toho Komise modelovala prudký nárůst dovozu odpovídající totožnému podílu USA na trhu o 17,2 % jako v období původního šetření. V důsledku toho ziskovost výrobního odvětví Unie klesla o 0,41 procentního bodu – z 2,84 % na 2,43 %. V obou případech lze dopad prudkého nárůstu dovozu z USA ve stálých cenách označit za relativně mírný. Má to souvislost s vysokým podílem variabilních nákladů v odvětví výroby bionafty.

20

| (126) | Ve druhém scénáři se zjistilo, že je dopad poklesu cen potenciálně velmi negativní. V případě poklesu cen v Unii na úroveň cen vývozu z USA do třetích zemí (721 EUR za tunu) by zisk klesl z +2,84 % na –3,88 %. V případě poklesu cen v Unii o 10 %, tj. ze 771 EUR za tunu na 694 EUR za tunu by se zisk snížil z +2,84 % na –7,94 %. Jakýkoli pokles cen, který by byl vyšší než –2,9 %, by každopádně vynuloval zisk výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(126)

Ve druhém scénáři se zjistilo, že je dopad poklesu cen potenciálně velmi negativní. V případě poklesu cen v Unii na úroveň cen vývozu z USA do třetích zemí (721 EUR za tunu) by zisk klesl z +2,84 % na –3,88 %. V případě poklesu cen v Unii o 10 %, tj. ze 771 EUR za tunu na 694 EUR za tunu by se zisk snížil z +2,84 % na –7,94 %. Jakýkoli pokles cen, který by byl vyšší než –2,9 %, by každopádně vynuloval zisk výrobního odvětví Unie.

| (127) | Pokud by opatření pozbyla platnosti, je ve skutečnosti velmi pravděpodobné, že by se na trhu projevily v kombinaci oba výše uvedené scénáře. Lze očekávat, že na trh Unie bude dovážen významný objem bionafty pocházející z USA, a to za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku toho by klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i jeho ceny. To by výrobnímu odvětví Unie způsobilo významné ztráty. |
| --- | --- |

(127)

Pokud by opatření pozbyla platnosti, je ve skutečnosti velmi pravděpodobné, že by se na trhu projevily v kombinaci oba výše uvedené scénáře. Lze očekávat, že na trh Unie bude dovážen významný objem bionafty pocházející z USA, a to za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku toho by klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i jeho ceny. To by výrobnímu odvětví Unie způsobilo významné ztráty.

5.4.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

| (128) | Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na stávající složitou situaci výrobního odvětví Unie dospěla Komise k závěru, že neexistence opatření by se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z USA za ceny působící újmu a pravděpodobně by došlo k obnovení podstatné újmy. |
| --- | --- |

(128)

Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na stávající složitou situaci výrobního odvětví Unie dospěla Komise k závěru, že neexistence opatření by se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z USA za ceny působící újmu a pravděpodobně by došlo k obnovení podstatné újmy.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (129) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. V souladu s čl. 21 odst. 1 třetí větou základního nařízení byla věnována zvláštní pozornost potřebě chránit výrobní odvětví před negativními účinky dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(129)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. V souladu s čl. 21 odst. 1 třetí větou základního nařízení byla věnována zvláštní pozornost potřebě chránit výrobní odvětví před negativními účinky dumpingu působícího újmu.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (130) | Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, bude výrobní odvětví Unie s největší pravděpodobností čelit zvýšené nekalé soutěži ze strany výrobců bionafty v USA, která s největší pravděpodobností způsobí náhlé zastavení pokračujícího oživování výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(130)

Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, bude výrobní odvětví Unie s největší pravděpodobností čelit zvýšené nekalé soutěži ze strany výrobců bionafty v USA, která s největší pravděpodobností způsobí náhlé zastavení pokračujícího oživování výrobního odvětví Unie.

| (131) | Komise dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti. |
| --- | --- |

(131)

Komise dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti.

6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (132) | Proti prodloužení opatření nebyl žádný dovozce. |
| --- | --- |

(132)

Proti prodloužení opatření nebyl žádný dovozce.

| (133) | Společnost Shell Trading Rotterdam tvrdila, že opatření omezila dodávky na trh Unie, což povede ke zvýšení cen. Rovněž poukázala na dostupnost bionafty z jiných trhů. |
| --- | --- |

(133)

Společnost Shell Trading Rotterdam tvrdila, že opatření omezila dodávky na trh Unie, což povede ke zvýšení cen. Rovněž poukázala na dostupnost bionafty z jiných trhů.

| (134) | Opatření dovozce zjevně nijak výrazně neovlivnila, jelikož jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek. O tom svědčí významný tržní podíl dovozu ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(134)

Opatření dovozce zjevně nijak výrazně neovlivnila, jelikož jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek. O tom svědčí významný tržní podíl dovozu ze třetích zemí.

| (135) | Komise proto dospěla k závěru, že kdyby opatření zůstala nadále v platnosti, nepoškozovalo by to významně zájem dovozců. |
| --- | --- |

(135)

Komise proto dospěla k závěru, že kdyby opatření zůstala nadále v platnosti, nepoškozovalo by to významně zájem dovozců.

6.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (136) | Účast uživatelů na šetření byla nízká. |
| --- | --- |

(136)

Účast uživatelů na šetření byla nízká.

| (137) | Dva uživatelé, společnost Preem, která je největším švédským výrobcem paliv, a společnost Valero Energy Ltd Ireland, tvrdili, že prodloužení opatření bude bezprostředně bránit ekologickému rozvoji odvětví dopravy v Evropě. Společnosti Preem a Valero Energy Ltd Ireland konkrétně požadovaly vyloučení hydrogenačně upraveného rostlinného oleje ze stávající definice výrobku, protože lze podle nich v nadcházejících letech očekávat jeho nedostatek. Společnost Valero Energy Ltd Ireland se konkrétně odvolávala na cíle EU v oblasti obnovitelné energie pro dopravu do roku 2030 a tvrdila, že tyto cíle nebudou vzhledem k současné výrobě EU splněny. |
| --- | --- |

(137)

Dva uživatelé, společnost Preem, která je největším švédským výrobcem paliv, a společnost Valero Energy Ltd Ireland, tvrdili, že prodloužení opatření bude bezprostředně bránit ekologickému rozvoji odvětví dopravy v Evropě. Společnosti Preem a Valero Energy Ltd Ireland konkrétně požadovaly vyloučení hydrogenačně upraveného rostlinného oleje ze stávající definice výrobku, protože lze podle nich v nadcházejících letech očekávat jeho nedostatek. Společnost Valero Energy Ltd Ireland se konkrétně odvolávala na cíle EU v oblasti obnovitelné energie pro dopravu do roku 2030 a tvrdila, že tyto cíle nebudou vzhledem k současné výrobě EU splněny.

| (138) | Komise zjistila, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu k uspokojení stávající poptávky, a dokonce mají i volnou kapacitu k uspokojení budoucího nárůstu poptávky a případně i vývozu. Kromě toho bylo příliš brzy na to s jistotou posoudit, zda se nedostatek pravděpodobně projeví v roce 2030, zejména s ohledem na nedávné rozšíření kapacity EU. To znamená, že Komise může být schopna situaci lépe posoudit v případě, že bude požádána, aby provedla přezkum před pozbytím platnosti za pět let. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(138)

Komise zjistila, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu k uspokojení stávající poptávky, a dokonce mají i volnou kapacitu k uspokojení budoucího nárůstu poptávky a případně i vývozu. Kromě toho bylo příliš brzy na to s jistotou posoudit, zda se nedostatek pravděpodobně projeví v roce 2030, zejména s ohledem na nedávné rozšíření kapacity EU. To znamená, že Komise může být schopna situaci lépe posoudit v případě, že bude požádána, aby provedla přezkum před pozbytím platnosti za pět let. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (139) | Neexistují žádné náznaky, že stávající platná opatření mají negativní vliv na uživatele bionafty v Unii, a zejména neexistuje žádný důkaz, že platná opatření mají negativní dopad na jejich ziskovost. |
| --- | --- |

(139)

Neexistují žádné náznaky, že stávající platná opatření mají negativní vliv na uživatele bionafty v Unii, a zejména neexistuje žádný důkaz, že platná opatření mají negativní dopad na jejich ziskovost.

| (140) | Komise proto dospěla k závěru, že by bylo v zájmu uživatelů, aby opatření zůstala nadále v platnosti. |
| --- | --- |

(140)

Komise proto dospěla k závěru, že by bylo v zájmu uživatelů, aby opatření zůstala nadále v platnosti.

6.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (141) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby stávající opatření uložená na dovoz bionafty pocházející z USA nebyla zachována. |
| --- | --- |

(141)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby stávající opatření uložená na dovoz bionafty pocházející z USA nebyla zachována.

7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (142) | Ze závěrů ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy, které učinila Komise, vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bionafty pocházející z USA, uložená prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/1518 ve znění nařízení (EU) 2016/676 , měla být zachována. |
| --- | --- |

(142)

Ze závěrů ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy, které učinila Komise, vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bionafty pocházející z USA, uložená prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/1518 ve znění nařízení (EU) 2016/676 , měla být zachována.

| (143) | Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění výše, platná antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z USA byla rozšířena rovněž na dovoz téhož výrobku zasílaného z Kanady, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Kanady, a na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA. |
| --- | --- |

(143)

Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění výše, platná antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z USA byla rozšířena rovněž na dovoz téhož výrobku zasílaného z Kanady, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Kanady, a na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA.

| (144) | Antidumpingová cla, která mají být zachována, se budou nadále vztahovat na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, a na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA. |
| --- | --- |

(144)

Antidumpingová cla, která mají být zachována, se budou nadále vztahovat na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, a na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA.

| (145) | Vyvážející výrobci z Kanady, kteří byli osvobozeni od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (EU) 2015/1518 ve znění nařízení, budou osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením. |
| --- | --- |

(145)

Vyvážející výrobci z Kanady, kteří byli osvobozeni od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (EU) 2015/1518 ve znění nařízení, budou osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.

| (146) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(146)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení.

| (147) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady 2018/1046 (21), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce, |
| --- | --- |

(147)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady 2018/1046 (21), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce,

21

Úředního věstníku Evropské unie

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (kódy TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) a ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009019).

2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi se stanoví jako pevná částka takto:

| Společnost | Sazba antidumpingového cla EUR/t netto | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Společnosti uvedené v příloze I | 115,6 | Viz příloha I |
| Všechny ostatní společnosti | 172,2 | A999 |

Společnost

Sazba antidumpingového cla EUR/t netto

Doplňkový kód TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Společnosti uvedené v příloze I

115,6

Viz příloha I

Všechny ostatní společnosti

172,2

A999

Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.

3.   Uplatnění individuální celní sazby stanovené pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Pokud jakýkoli subjekt ze Spojených států amerických předloží Komisi dostatečné důkazy, že:

| a) | nevyvážel v období šetření (1. dubna 2007 až 31. března 2008) zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející ze Spojených států amerických; |
| --- | --- |

a)

nevyvážel v období šetření (1. dubna 2007 až 31. března 2008) zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející ze Spojených států amerických;

| b) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a

| c) | buď skutečně vyvezl dotčené zboží do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období šetření, |
| --- | --- |

c)

buď skutečně vyvezl dotčené zboží do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období šetření,

může Komise změnit přílohu I tak, aby se na tento subjekt uplatňovalo clo vztahující se na spolupracující výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, tj. 115,6 EUR za tunu.

Článek 2

1.   Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2, se rozšiřuje na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (kód TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) a ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009011), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:

| Země | Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Země

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Clem, jehož platnost se rozšiřuje, je clo stanovené pro „všechny ostatní společnosti“ v čl. 1 odst. 2, což je konečné antidumpingové clo ve výši 172,2 EUR/t netto.

Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.

2.   Uplatnění osvobození přiznaných společnostem uvedeným v odstavci 1 nebo schválených Komisí v souladu s čl. 4 odst. 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se clo uložené v odstavci 1.

Článek 3

1.   Konečné antidumpingové clo stanovené v čl. 1 odst. 2 se rozšiřuje na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, ve formě směsi obsahující 20 % nebo méně hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209830), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009130), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009930), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194330), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194630), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194730), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201130), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201630), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999220) a ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009030).

Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.

2.   Uplatnění individuální celní sazby stanovené pro společnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze III, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná podle čl. 1 odst. 2 pro „všechny ostatní společnosti“.

Článek 4

1.   Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství G:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate G |
| Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate G

Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Brussels

BELGIUM

E-mail: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 může Komise svým rozhodnutím po konzultaci s poradním výborem přiznat dovozu od společností, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená v článku 1, osvobození od cla rozšířeného podle čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1.

Článek 5

V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s čl. 131 odst. 2 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (22) poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla stanovená v článcích 1, 2 a 3 sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.

Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. července 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 599/2009 ze dne 7. července 2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 179, 10.7.2009, s. 26).

2

(3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 444/2011 ze dne 5. května 2011, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 599/2009 na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických rozšiřuje na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 599/2009 rozšiřuje na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně bionafty pocházející ze Spojených států amerických a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu bionafty zasílané ze Singapuru (Úř. věst. L 122, 11.5.2011, s. 12).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1518 ze dne 14. září 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 239, 15.9.2015, s. 69).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/676 ze dne 29. dubna 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/1518 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 116, 30.4.2016, s. 31).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1598 ze dne 22. září 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/1518 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 245, 23.9.2017, s. 1).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1121 ze dne 10. srpna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/1518 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 204, 13.8.2018, s. 33).

7

(8)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 18, 20.1.2020, s. 20).

8

(9)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických (Úř. věst. C 303, 14.9.2020, s. 18).

9

(10)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antisubvenčních opatření vztahujících se na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických (Úř. věst. C 303, 14.9.2020, s. 7).

10

(11)  Dokument TRON: t21.000417.

11

(12)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86/6, 16.3.2020).

12

(13)  Nařízení Komise (ES) č. 193/2009 ze dne 11. března 2009 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických (Úř. věst. L 67, 12.3.2009, s. 22).

13

(14)  Spotřeba je určena na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

14

(15)  Objem dovozu je určen na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

15

(16)  Dovoz ze třetích zemí je určen na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království jako členského státu, ale včetně údajů týkajících se Spojeného království jako třetí země.

16

(17)  Makroekonomické ukazatele jsou určeny na základě údajů za EU-27, bez Spojeného království.

17

(18)  Ministerstvo zemědělství USA, výroční zpráva o biopalivech (zpráva GAIN), 29. června 2020.

18

(19)  Mikroekonomické ukazatele jsou určeny na základě údajů za EU-28, včetně Spojeného království. Kvůli nízkému objemu prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku ve Spojeném království (přibližně 1,1 % průměrného prodeje těchto výrobců v EU během období přezkumného šetření) by se dopad transakcí týkajících se Spojeného království jevil u zjištění újmy jako minimální, a závěry týkající podstatné újmy by se tudíž při použití údajů za EU-27 nezměnily.

19

(20)  Od 1. dubna 2007 do 31. března 2008.

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

21

(22)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

22

---

PŘÍLOHA I

| Název společnosti | Město | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Organic Technologies | Coshocton | C482 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Název společnosti

Město

Doplňkový kód TARIC

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Organic Technologies

Coshocton

C482

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

PŘÍLOHA II

Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 a čl. 2 odst. 2 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| — | jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil, |
| --- | --- |

—

jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil,

| — | toto prohlášení:


  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu prodávaný na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, bylo vyrobeno společností [název a adresa] [doplňkový kód TARIC] v [dotčená země] [dotčené země]. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

—

toto prohlášení:

„Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu prodávaný na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, bylo vyrobeno společností [název a adresa] [doplňkový kód TARIC] v [dotčená země] [dotčené země]. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

---

PŘÍLOHA III

Platná obchodní faktura zmíněná v čl. 3 odst. 2 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| — | jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

—

jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

| — | toto prohlášení:


  „Já, níže podepsaný/podepsaná osvědčuji, že (objem) monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu prodávaný na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, byl vyroben [název a adresa společnosti] [doplňkový kód TARIC] ve Spojených státech amerických. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

—

toto prohlášení:

„Já, níže podepsaný/podepsaná osvědčuji, že (objem) monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu prodávaný na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, byl vyroben [název a adresa společnosti] [doplňkový kód TARIC] ve Spojených státech amerických. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/62

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1267

ze dne 29. července 2021

o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 18 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 598/2009 (2) „ Rada uložila konečné vyrovnávací clo v rozsahu od 211,2 do 237 EUR/t netto z dovozu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, v té době kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824909787), pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“). Vyrovnávací clo uložené tímto nařízením je zde dále označováno jako „původní opatření“. Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 598/2009 (2) „ Rada uložila konečné vyrovnávací clo v rozsahu od 211,2 do 237 EUR/t netto z dovozu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, v té době kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824909787), pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“). Vyrovnávací clo uložené tímto nařízením je zde dále označováno jako „původní opatření“. Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.

2

| (2) | Na základě šetření možného obcházení rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 443/2011 (3) konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 598/2009 na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, s výjimkou bionafty vyrobené společnostmi BIOX Corporation, Oakville a Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Stejným nařízením Rada rovněž rozšířila konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 598/2009 na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA. |
| --- | --- |

(2)

Na základě šetření možného obcházení rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 443/2011 (3) konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 598/2009 na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, s výjimkou bionafty vyrobené společnostmi BIOX Corporation, Oakville a Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Stejným nařízením Rada rovněž rozšířila konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 598/2009 na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA.

3

| (3) | Evropská komise prováděcím nařízením (EU) 2015/1519 (4) opětovně uložila konečná vyrovnávací opatření na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“). |
| --- | --- |

(3)

Evropská komise prováděcím nařízením (EU) 2015/1519 (4) opětovně uložila konečná vyrovnávací opatření na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“).

4

| (4) | Dále nařízení (EU) 2015/1519 ve znění nařízení (EU) 2016/675 (5) rozšířilo konečné vyrovnávací clo na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, s výjimkou bionafty vyrobené společnostmi BIOX Corporation, Oakville a Rothsay Biodiesel, Guelph, obě se sídlem v Ontariu, Kanada, a společností DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Stejným nařízením Evropská komise rovněž rozšířila konečné vyrovnávací clo na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA. |
| --- | --- |

(4)

Dále nařízení (EU) 2015/1519 ve znění nařízení (EU) 2016/675 (5) rozšířilo konečné vyrovnávací clo na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, s výjimkou bionafty vyrobené společnostmi BIOX Corporation, Oakville a Rothsay Biodiesel, Guelph, obě se sídlem v Ontariu, Kanada, a společností DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Stejným nařízením Evropská komise rovněž rozšířila konečné vyrovnávací clo na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA.

5

| (5) | V současnosti platná vyrovnávací cla jsou pevně stanovenými částkami v rozmezí od 211,2 EUR do 237 EUR za tunu netto na dovoz od vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(5)

V současnosti platná vyrovnávací cla jsou pevně stanovenými částkami v rozmezí od 211,2 EUR do 237 EUR za tunu netto na dovoz od vyvážejících výrobců.

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (6) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (6) Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o přezkum podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní nařízení“). |
| --- | --- |

(6)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (6) Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o přezkum podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní nařízení“).

6

| (7) | Žádost o přezkum podala dne 11. června 2020 organizace European Biodiesel Board (dále jen „EBB“ nebo „žadatel“), jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby bionafty v Unii. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání nebo obnovení dovozu subvencované bionafty do Unie a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(7)

Žádost o přezkum podala dne 11. června 2020 organizace European Biodiesel Board (dále jen „EBB“ nebo „žadatel“), jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby bionafty v Unii. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání nebo obnovení dovozu subvencované bionafty do Unie a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

2.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (8) | Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (7), stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 14. září 2020 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu bionafty pocházející z USA na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (8) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(8)

Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (7), stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 14. září 2020 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu bionafty pocházející z USA na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (8) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

7

Úředním věstníku Evropské unie

8

| (9) | Ve stejný den, 14. září 2020, zahájila Komise souběžný přezkum před pozbytím platnosti týkající se platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz bionafty pocházející z USA. |
| --- | --- |

(9)

Ve stejný den, 14. září 2020, zahájila Komise souběžný přezkum před pozbytím platnosti týkající se platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz bionafty pocházející z USA.

| (10) | Vláda Kanady se k tomuto zahájení přezkumu vyjádřila a uvedla, že pokud by opatření měla být ponechána v platnosti, mělo by být zachováno osvobození udělené třem kanadským výrobcům bionafty. Komise toto osvobození zachovala v článku 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(10)

Vláda Kanady se k tomuto zahájení přezkumu vyjádřila a uvedla, že pokud by opatření měla být ponechána v platnosti, mělo by být zachováno osvobození udělené třem kanadským výrobcům bionafty. Komise toto osvobození zachovala v článku 2 tohoto nařízení.

2.1.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (11) | Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

2.2.   Vystoupení Spojeného království z EU

Vystoupení Spojeného království z EU

| (12) | Toto řízení bylo zahájeno dne 14. září 2020, tj. během přechodného období dohodnutého mezi Spojeným královstvím a EU, v němž Spojené království nadále podléhalo právu Unie. Toto období skončilo dne 31. prosince 2020. Od 1. ledna 2021 proto společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou považovány za zúčastněné strany v tomto řízení. |
| --- | --- |

(12)

Toto řízení bylo zahájeno dne 14. září 2020, tj. během přechodného období dohodnutého mezi Spojeným královstvím a EU, v němž Spojené království nadále podléhalo právu Unie. Toto období skončilo dne 31. prosince 2020. Od 1. ledna 2021 proto společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou považovány za zúčastněné strany v tomto řízení.

| (13) | Prostřednictvím poznámky ke spisu (9) ze dne 15. ledna 2021 vyzvala Komise hospodářské subjekty ze Spojeného království, které se domnívaly, že jsou stále považovány za zúčastněné strany, aby se na ni obrátily. Společnosti BP OIL International Limited a Argent Energy požadovaly, aby byly nadále považovány za zúčastněné strany a aby jim toto právo bylo poskytnuto na základě předložených důkazů. Obě společnosti předložily především důkaz o existenci subjektů ve spojení v rámci příslušné skupiny působící na trhu Unie. Mateřská společnost ve Spojeném království Valero Energy Limited byla na druhou stranu nahrazena její irskou dceřinou společností Valero Energy Limited Ireland, neboť tato společnost je aktivní na trhu Unie. |
| --- | --- |

(13)

Prostřednictvím poznámky ke spisu (9) ze dne 15. ledna 2021 vyzvala Komise hospodářské subjekty ze Spojeného království, které se domnívaly, že jsou stále považovány za zúčastněné strany, aby se na ni obrátily. Společnosti BP OIL International Limited a Argent Energy požadovaly, aby byly nadále považovány za zúčastněné strany a aby jim toto právo bylo poskytnuto na základě předložených důkazů. Obě společnosti předložily především důkaz o existenci subjektů ve spojení v rámci příslušné skupiny působící na trhu Unie. Mateřská společnost ve Spojeném království Valero Energy Limited byla na druhou stranu nahrazena její irskou dceřinou společností Valero Energy Limited Ireland, neboť tato společnost je aktivní na trhu Unie.

9

2.3.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (14) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé výrobce v USA a orgány v USA, známé dovozce, uživatele a obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé výrobce v USA a orgány v USA, známé dovozce, uživatele a obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týká, a vyzvala je k účasti.

| (15) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(15)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

2.4.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (16) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná přistoupí k výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná přistoupí k výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení.

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (17) | Dne 14. září 2020 Komise oznámila zúčastněným stranám, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii podle oddílu 5.3 oznámení o zahájení přezkumu. Tento vzorek vybrala na základě velikosti objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v roce 2019 a zeměpisné polohy výrobců obdobného výrobku. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 17,5 % odhadovaného celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii a rovněž měli dobré zeměpisné rozložení. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve lhůtě sedmi dnů od oznámení prozatímního vzorku výrobců v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(17)

Dne 14. září 2020 Komise oznámila zúčastněným stranám, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii podle oddílu 5.3 oznámení o zahájení přezkumu. Tento vzorek vybrala na základě velikosti objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v roce 2019 a zeměpisné polohy výrobců obdobného výrobku. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 17,5 % odhadovaného celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii a rovněž měli dobré zeměpisné rozložení. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve lhůtě sedmi dnů od oznámení prozatímního vzorku výrobců v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky.

Výběr vzorku dovozců

| (18) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(18)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (19) | Požadované informace poskytl pouze jeden dovozce, který není ve spojení, společnost Shell Trading Rotterdam BV, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(19)

Požadované informace poskytl pouze jeden dovozce, který není ve spojení, společnost Shell Trading Rotterdam BV, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

Výběr vzorku vyvážejících výrobců

| (20) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v USA, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Mimoto požádala orgány v zemi vývozu, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(20)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v USA, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Mimoto požádala orgány v zemi vývozu, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (21) | Přihlásili se tři vyvážející výrobci v USA, kteří vyjádřili ochotu spolupracovat s Komisí při šetření. Vzhledem k jejich nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný, a všechny tři společnosti byly požádány o zaslání odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(21)

Přihlásili se tři vyvážející výrobci v USA, kteří vyjádřili ochotu spolupracovat s Komisí při šetření. Vzhledem k jejich nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný, a všechny tři společnosti byly požádány o zaslání odpovědi na dotazník.

2.5.   Spolupráce dotčené země

Spolupráce dotčené země

| (22) | Dne 15. října 2020 zaslala jedna z původně spolupracujících společností Komisi e-mail, ve kterém uvedla, že nebude dále spolupracovat. Dvě další společnosti navíc neposkytly požadované informace ve stanovené lhůtě, neboť dotazník nevyplnily a nezaslaly odpovědi na něj zpět. |
| --- | --- |

(22)

Dne 15. října 2020 zaslala jedna z původně spolupracujících společností Komisi e-mail, ve kterém uvedla, že nebude dále spolupracovat. Dvě další společnosti navíc neposkytly požadované informace ve stanovené lhůtě, neboť dotazník nevyplnily a nezaslaly odpovědi na něj zpět.

| (23) | Dne 10. listopadu 2020 Komise zaslala dopis, ve kterém informovala všechny tři společnosti o tom, že má v úmyslu použít článek 28 základního nařízení a založit závěry šetření na dostupných údajích. O tomto záměru byly informovány rovněž orgány USA. Konec lhůty pro předložení připomínek k dopisu byl stanoven na 17. listopadu 2020. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(23)

Dne 10. listopadu 2020 Komise zaslala dopis, ve kterém informovala všechny tři společnosti o tom, že má v úmyslu použít článek 28 základního nařízení a založit závěry šetření na dostupných údajích. O tomto záměru byly informovány rovněž orgány USA. Konec lhůty pro předložení připomínek k dopisu byl stanoven na 17. listopadu 2020. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (24) | Komise dále při zahájení přezkumu zaslala orgánům USA dne 14. září 2020 verbální nótu, ve které je požádala o vyplnění antisubvenčního dotazníku určeného vládě USA a jeho zaslání zpátky Komisi. V požadované lhůtě neobdržela žádnou odpověď. |
| --- | --- |

(24)

Komise dále při zahájení přezkumu zaslala orgánům USA dne 14. září 2020 verbální nótu, ve které je požádala o vyplnění antisubvenčního dotazníku určeného vládě USA a jeho zaslání zpátky Komisi. V požadované lhůtě neobdržela žádnou odpověď.

| (25) | Dne 10. listopadu 2020 Komise zaslala verbální nótu, ve které informovala orgány USA o tom, že má v úmyslu použít článek 28 základního nařízení a vzhledem k nedostatečné spolupráci založit závěry šetření na dostupných údajích. |
| --- | --- |

(25)

Dne 10. listopadu 2020 Komise zaslala verbální nótu, ve které informovala orgány USA o tom, že má v úmyslu použít článek 28 základního nařízení a vzhledem k nedostatečné spolupráci založit závěry šetření na dostupných údajích.

| (26) | Konec lhůty pro předložení připomínek k této verbální nótě byl stanoven na 17. listopadu 2020. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(26)

Konec lhůty pro předložení připomínek k této verbální nótě byl stanoven na 17. listopadu 2020. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (27) | Komise proto dospěla k závěru, že vyvážející výrobci ani vláda USA při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali. V důsledku toho se rozhodla použít ustanovení článku 28 základního nařízení a založit svá kladná nebo záporná zjištění na dostupných údajích. |
| --- | --- |

(27)

Komise proto dospěla k závěru, že vyvážející výrobci ani vláda USA při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali. V důsledku toho se rozhodla použít ustanovení článku 28 základního nařízení a založit svá kladná nebo záporná zjištění na dostupných údajích.

2.6.   Dotazníky

Dotazníky

| (28) | Při zahájení přezkumu byla kopie dotazníku zpřístupněna v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod. |
| --- | --- |

(28)

Při zahájení přezkumu byla kopie dotazníku zpřístupněna v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod.

| (29) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku a jednoho dovozce v Unii, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(29)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku a jednoho dovozce v Unii, který není ve spojení.

2.7.   Ověřování

Ověřování

| (30) | Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 a restriktivním opatřením v různých členských státech a dalších třetích zemích nemohla Komise provést inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení. Komise místo toho provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro své zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (10). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto společností/stran: | Výrobci v Unii








  — | SAIPOL Bu Diester, Francie |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 a restriktivním opatřením v různých členských státech a dalších třetích zemích nemohla Komise provést inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení. Komise místo toho provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro své zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (10). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto společností/stran:

10

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

—

SAIPOL Bu Diester, Francie

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Španělsko |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Španělsko

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Německo |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Německo

| | Dovozci








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemsko |
| --- | --- | --- |

Dovozci

Dovozci

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemsko

2.8.   Poskytování informací

Poskytování informací

| (31) | Dne 21. května 2021 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná vyrovnávací cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(31)

Dne 21. května 2021 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná vyrovnávací cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (32) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(32)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

3.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

3.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (33) | Dotčený výrobek je totožný jako v původním šetření a předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a to monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafta“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (kódy TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009019) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(33)

Dotčený výrobek je totožný jako v původním šetření a předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a to monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafta“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (kódy TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009019) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (34) | Bionafta je obnovitelné palivo, které se vyrábí z různých surovin, tj. rostlinných olejů, jako je řepkový olej, sójový olej, palmový olej, použitých olejů na smažení, živočišných tuků nebo biomasy. |
| --- | --- |

(34)

Bionafta je obnovitelné palivo, které se vyrábí z různých surovin, tj. rostlinných olejů, jako je řepkový olej, sójový olej, palmový olej, použitých olejů na smažení, živočišných tuků nebo biomasy.

| (35) | Bionafta se používá v odvětví dopravy, především ve směsi s minerální naftou (tj. ropa/běžná nafta) a velmi okrajově v čisté formě (B100). |
| --- | --- |

(35)

Bionafta se používá v odvětví dopravy, především ve směsi s minerální naftou (tj. ropa/běžná nafta) a velmi okrajově v čisté formě (B100).

3.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (36) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (37) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (38) | Švédská společnost Preem AB a společnost Valero Energy Ltd Ireland, výrobci a dodavatelé paliva a jako takoví uživatelé dotčeného výrobku, tvrdily, že bionafta v podobě methylesteru mastné kyseliny (FAME) a bionafta v podobě hydrogenačně upraveného rostlinného oleje jsou dva různé druhy bionafty a že by měl být hydrogenačně upravený rostlinný olej vyloučen ze stávající definice výrobku. V nařízení z roku 2009 o uložení prozatímních opatření (11) byly všechny druhy bionafty a směsí bionafty považovány za paliva na bázi bionafty. Bionaftu v podobě methylesteru mastné kyseliny i bionaftu v podobě hydrogenačně upraveného rostlinného oleje lze mísit s naftou a i přes určité rozdíly ve fyzikálních vlastnostech je konečné použití produktu stejné a oba produkty vyrábí výrobní odvětví Unie. Navíc podnět v původním šetření výslovně zahrnoval motorovou naftu vyráběnou z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje do definice dotčeného výrobku a žádná strana tuto skutečnost v té době nezpochybnila. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(38)

Švédská společnost Preem AB a společnost Valero Energy Ltd Ireland, výrobci a dodavatelé paliva a jako takoví uživatelé dotčeného výrobku, tvrdily, že bionafta v podobě methylesteru mastné kyseliny (FAME) a bionafta v podobě hydrogenačně upraveného rostlinného oleje jsou dva různé druhy bionafty a že by měl být hydrogenačně upravený rostlinný olej vyloučen ze stávající definice výrobku. V nařízení z roku 2009 o uložení prozatímních opatření (11) byly všechny druhy bionafty a směsí bionafty považovány za paliva na bázi bionafty. Bionaftu v podobě methylesteru mastné kyseliny i bionaftu v podobě hydrogenačně upraveného rostlinného oleje lze mísit s naftou a i přes určité rozdíly ve fyzikálních vlastnostech je konečné použití produktu stejné a oba produkty vyrábí výrobní odvětví Unie. Navíc podnět v původním šetření výslovně zahrnoval motorovou naftu vyráběnou z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje do definice dotčeného výrobku a žádná strana tuto skutečnost v té době nezpochybnila. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

11

4.   Pravděpodobnost pokračování či obnovení subvencování

Pravděpodobnost pokračování či obnovení subvencování

4.1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (39) | V souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování dotčeného výrobku pocházejícího z USA a k přetrvání nebo obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců a orgánů USA popsané ve 22. až 27. bodě odůvodnění nebylo možné provést analýzu založenou na ověřených údajích poskytnutých vyvážejícími výrobci a orgány USA. |
| --- | --- |

(39)

V souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování dotčeného výrobku pocházejícího z USA a k přetrvání nebo obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců a orgánů USA popsané ve 22. až 27. bodě odůvodnění nebylo možné provést analýzu založenou na ověřených údajích poskytnutých vyvážejícími výrobci a orgány USA.

| (40) | V souladu s článkem 28 základního nařízení byla proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování založena na dostupných údajích. Komise využila následující zdroje informací: žádost o přezkum před pozbytím platnosti a následně zaslaná podání žadatele, Eurostat, databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) a internetové stránky Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „EIA“) a Ministerstva zemědělství USA. |
| --- | --- |

(40)

V souladu s článkem 28 základního nařízení byla proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování založena na dostupných údajích. Komise využila následující zdroje informací: žádost o přezkum před pozbytím platnosti a následně zaslaná podání žadatele, Eurostat, databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) a internetové stránky Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „EIA“) a Ministerstva zemědělství USA.

| (41) | Komise především analyzovala následující federální a státní subvenční režimy, které byly uvedeny v žádosti o přezkum a které Komise označila za stále používané. |
| --- | --- |

(41)

Komise především analyzovala následující federální a státní subvenční režimy, které byly uvedeny v žádosti o přezkum a které Komise označila za stále používané.

| (42) | Z důvodu nedostatečné spolupráce orgánů USA a vyvážejících výrobců v USA a s ohledem na závěry týkající se pokračování subvencování na základě výše uvedených režimů Komise naopak dále neanalyzovala níže uvedené federální a státní subvenční programy. |
| --- | --- |

(42)

Z důvodu nedostatečné spolupráce orgánů USA a vyvážejících výrobců v USA a s ohledem na závěry týkající se pokračování subvencování na základě výše uvedených režimů Komise naopak dále neanalyzovala níže uvedené federální a státní subvenční programy.

4.2.   Subvencování – federální programy

Subvencování – federální programy

4.2.1.   Dobropis za směsi bionafty a dobropis za bionaftu

Dobropis za směsi bionafty a dobropis za bionaftu

4.2.1.1.   Právní základ

Právní základ

| (43) | Právním základem programu daňových dobropisů pro subjekty, které se zabývají míšením bionafty, maloobchodníky s ní a její konečné uživatele je hlava 26 oddíl 40 A písm. b) zákoníku USA (dále jen „U.S.C.“). Stanoví tyto dobropisy za paliva na bázi bionafty:






  1) | dobropis za směsi bionafty; |
| --- | --- | --- |

(43)

Právním základem programu daňových dobropisů pro subjekty, které se zabývají míšením bionafty, maloobchodníky s ní a její konečné uživatele je hlava 26 oddíl 40 A písm. b) zákoníku USA (dále jen „U.S.C.“). Stanoví tyto dobropisy za paliva na bázi bionafty:

1)

dobropis za směsi bionafty;

| 2) | dobropis za bionaftu; |
| --- | --- |

2)

dobropis za bionaftu;

| 3) | dobropis pro malé výrobce agrobionafty. |
| --- | --- |

3)

dobropis pro malé výrobce agrobionafty.

| (44) | Dobropis za směsi bionafty je ve federálních právních předpisech USA zakotven od roku 2005 (12). Podle oddílu 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky USA z roku 2008 měl tento daňový dobropis skončit dne 31. prosince 2009 (13). Platnost tohoto subvenčního programu však nikdy ve skutečnosti neskončila. Místo toho byl program dosud opakovaně zpětně obnovován. Naposledy, dne 20. prosince 2019, Kongres USA zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích obnovil program na dva roky od 31. prosince 2017 a následně jej prodloužil o tři roky, tj. do 31. prosince 2022 (14). Toto prodloužení o pět let je nejdelším prodloužením od zavedení tohoto subvenčního programu. |
| --- | --- |

(44)

Dobropis za směsi bionafty je ve federálních právních předpisech USA zakotven od roku 2005 (12). Podle oddílu 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky USA z roku 2008 měl tento daňový dobropis skončit dne 31. prosince 2009 (13). Platnost tohoto subvenčního programu však nikdy ve skutečnosti neskončila. Místo toho byl program dosud opakovaně zpětně obnovován. Naposledy, dne 20. prosince 2019, Kongres USA zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích obnovil program na dva roky od 31. prosince 2017 a následně jej prodloužil o tři roky, tj. do 31. prosince 2022 (14). Toto prodloužení o pět let je nejdelším prodloužením od zavedení tohoto subvenčního programu.

12

13

14

| (45) | Po poskytnutí informací informoval žadatel Komisi, že dne 25. května 2021 byl v Senátu USA i ve Sněmovně reprezentantů USA předložen návrh zákona s cílem dále prodloužit program dobropisů za směsi bionafty o další tři roky, tj. do 31. prosince 2025. |
| --- | --- |

(45)

Po poskytnutí informací informoval žadatel Komisi, že dne 25. května 2021 byl v Senátu USA i ve Sněmovně reprezentantů USA předložen návrh zákona s cílem dále prodloužit program dobropisů za směsi bionafty o další tři roky, tj. do 31. prosince 2025.

| (46) | Dobropis za bionaftu je stejně jako dobropis za směsi bionafty zakotven ve federálních právních předpisech USA od roku 2005 (15). Podle oddílu 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky USA z roku 2008 měl tento daňový dobropis skončit dne 31. prosince 2009 (16). Avšak ani platnost tohoto subvenčního programu nikdy neskončila a program byl dosud opakovaně zpětně obnovován. Naposledy, dne 20. prosince 2019, Kongres USA zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích obnovil program na dva roky od 31. prosince 2017 a následně jej prodloužil o tři roky, tj. do 31. prosince 2022 (17). |
| --- | --- |

(46)

Dobropis za bionaftu je stejně jako dobropis za směsi bionafty zakotven ve federálních právních předpisech USA od roku 2005 (15). Podle oddílu 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky USA z roku 2008 měl tento daňový dobropis skončit dne 31. prosince 2009 (16). Avšak ani platnost tohoto subvenčního programu nikdy neskončila a program byl dosud opakovaně zpětně obnovován. Naposledy, dne 20. prosince 2019, Kongres USA zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích obnovil program na dva roky od 31. prosince 2017 a následně jej prodloužil o tři roky, tj. do 31. prosince 2022 (17).

15

16

17

| (47) | Dobropis k dani z příjmu pro malé výrobce agrobionafty se týká pouze malých výrobců agrobionafty. O tomto programu je pojednáno dále v 63. až 70. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(47)

Dobropis k dani z příjmu pro malé výrobce agrobionafty se týká pouze malých výrobců agrobionafty. O tomto programu je pojednáno dále v 63. až 70. bodě odůvodnění.

4.2.1.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (48) | Aby měla společnost nárok na dobropis za směs bionafty podle 43. bodu odůvodnění bodu 1 výše, musí vytvářet směs bionafty a motorové nafty, která se prodává jako palivo nebo k použití jako palivo. |
| --- | --- |

(48)

Aby měla společnost nárok na dobropis za směs bionafty podle 43. bodu odůvodnění bodu 1 výše, musí vytvářet směs bionafty a motorové nafty, která se prodává jako palivo nebo k použití jako palivo.

| (49) | Osoba, která o uvedenou pobídku žádá, musí získat osvědčení od výrobce nebo dovozce bionafty, v němž je uvedeno, o jaký výrobek se jedná a jaký je procentuální obsah bionafty a agrobionafty (18) ve výrobku. Tento dobropis má podobu slevy ze spotřební daně; je-li daňová povinnost příslušné společnosti za spotřební daň nižší než celková výše dobropisu ke spotřební dani, může společnost požádat o poskytnutí rozdílu ve formě vratné slevy z daně z příjmu. Vratná sleva z daně z příjmu je sleva z daně z příjmu příslušného daňového poplatníka nebo přímá platba. Je vratná, jelikož přebytek může být daňovému poplatníkovi vyplacen jako přímá platba v hotovosti, je-li dobropis vyšší, než je daňová povinnost příslušného subjektu. |
| --- | --- |

(49)

Osoba, která o uvedenou pobídku žádá, musí získat osvědčení od výrobce nebo dovozce bionafty, v němž je uvedeno, o jaký výrobek se jedná a jaký je procentuální obsah bionafty a agrobionafty (18) ve výrobku. Tento dobropis má podobu slevy ze spotřební daně; je-li daňová povinnost příslušné společnosti za spotřební daň nižší než celková výše dobropisu ke spotřební dani, může společnost požádat o poskytnutí rozdílu ve formě vratné slevy z daně z příjmu. Vratná sleva z daně z příjmu je sleva z daně z příjmu příslušného daňového poplatníka nebo přímá platba. Je vratná, jelikož přebytek může být daňovému poplatníkovi vyplacen jako přímá platba v hotovosti, je-li dobropis vyšší, než je daňová povinnost příslušného subjektu.

18

| (50) | Dobropis za bionaftu zmíněný ve 43. bodě odůvodnění bodě 2 je nevratná sleva z daně z příjmu pro maloobchodníky a konečné uživatele nemíšené čisté bionafty. Dobropis za čistou bionaftu může získat pouze osoba, která nalije čistou bionaftu do palivové nádrže vozidla nebo tuto naftu použije jako palivo. Je třeba poznamenat, že tento dobropis mohou získat rovněž výrobci bionafty, kteří vyrábějí vlastní bionaftu. Aby mohl o dobropis žádat, musí příslušný výrobce bionafty vystupovat buďto jako maloobchodník (tedy ten, kdo nalije galon bionafty do nádrže konečného uživatele), nebo jako konečný uživatel (např. lije bionaftu do vlastních vozidel). |
| --- | --- |

(50)

Dobropis za bionaftu zmíněný ve 43. bodě odůvodnění bodě 2 je nevratná sleva z daně z příjmu pro maloobchodníky a konečné uživatele nemíšené čisté bionafty. Dobropis za čistou bionaftu může získat pouze osoba, která nalije čistou bionaftu do palivové nádrže vozidla nebo tuto naftu použije jako palivo. Je třeba poznamenat, že tento dobropis mohou získat rovněž výrobci bionafty, kteří vyrábějí vlastní bionaftu. Aby mohl o dobropis žádat, musí příslušný výrobce bionafty vystupovat buďto jako maloobchodník (tedy ten, kdo nalije galon bionafty do nádrže konečného uživatele), nebo jako konečný uživatel (např. lije bionaftu do vlastních vozidel).

4.2.1.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (51) | Bionafta, která je smíchána s naftou, zakládá nárok na dobropis ke spotřební dani nebo dobropis k dani z příjmu. Během období přezkumného šetření se převážně poskytoval dobropis ve výši 1 USD za galon všech druhů bionafty, tj. včetně agrobionafty a motorové nafty z biomasy. |
| --- | --- |

(51)

Bionafta, která je smíchána s naftou, zakládá nárok na dobropis ke spotřební dani nebo dobropis k dani z příjmu. Během období přezkumného šetření se převážně poskytoval dobropis ve výši 1 USD za galon všech druhů bionafty, tj. včetně agrobionafty a motorové nafty z biomasy.

| (52) | Konečná výše daňového dobropisu za míšená paliva závisí na podílu bionafty. Minimálně se vyžaduje (a zároveň je to nejběžnější praxe) přidání 0,1 % minerální nafty do 99,9 % bionafty (tato směs se v USA označuje jako B99), neboť to zajišťuje získání daňového dobropisu v maximální výši. Podíl bionafty ve směsi zakládá nárok na příslušný daňový dobropis (např. ve 100 galonech B99 bude 99,9 galonů bionafty, což umožní získat daňový dobropis ve výši 99,90 USD). Přeměna bionafty z čistého výrobku (B100) na směs (B99) je jednoduchý proces. Spočívá v přidání 0,1 % minerální nafty do čisté bionafty a nijak významně nemění příslušný výrobek. Nárok na dobropis zakládá úkon míšení. |
| --- | --- |

(52)

Konečná výše daňového dobropisu za míšená paliva závisí na podílu bionafty. Minimálně se vyžaduje (a zároveň je to nejběžnější praxe) přidání 0,1 % minerální nafty do 99,9 % bionafty (tato směs se v USA označuje jako B99), neboť to zajišťuje získání daňového dobropisu v maximální výši. Podíl bionafty ve směsi zakládá nárok na příslušný daňový dobropis (např. ve 100 galonech B99 bude 99,9 galonů bionafty, což umožní získat daňový dobropis ve výši 99,90 USD). Přeměna bionafty z čistého výrobku (B100) na směs (B99) je jednoduchý proces. Spočívá v přidání 0,1 % minerální nafty do čisté bionafty a nijak významně nemění příslušný výrobek. Nárok na dobropis zakládá úkon míšení.

| (53) | Výrobci bionafty mohou žádat o uvedenou pobídku, pokud oni sami provádějí míšení. Výrobce musí mísit čistou bionaftu s naftou. Pokud jde o nárok na pobídku, není žádný rozdíl mezi směsmi bionafty určenými k domácímu prodeji a k prodeji na vývoz. |
| --- | --- |

(53)

Výrobci bionafty mohou žádat o uvedenou pobídku, pokud oni sami provádějí míšení. Výrobce musí mísit čistou bionaftu s naftou. Pokud jde o nárok na pobídku, není žádný rozdíl mezi směsmi bionafty určenými k domácímu prodeji a k prodeji na vývoz.

| (54) | Společnosti, které čistou bionaftu nevyrábějí, ale nakupují a vytvářejí z ní směsi, mají rovněž nárok na daňový dobropis. Tyto společnosti musí mít certifikát od výrobce nebo dovozce bionafty (a případně též od distributorů bionafty, kteří tvoří mezičlánky mezi uvedenými společnostmi a výrobcem), v němž výrobce účinným způsobem osvědčí, že nežádal o daňový dobropis (19). |
| --- | --- |

(54)

Společnosti, které čistou bionaftu nevyrábějí, ale nakupují a vytvářejí z ní směsi, mají rovněž nárok na daňový dobropis. Tyto společnosti musí mít certifikát od výrobce nebo dovozce bionafty (a případně též od distributorů bionafty, kteří tvoří mezičlánky mezi uvedenými společnostmi a výrobcem), v němž výrobce účinným způsobem osvědčí, že nežádal o daňový dobropis (19).

19

| (55) | Lze rovněž požádat o poskytnutí této pobídky ve formě dobropisu ke spotřební dani nebo k dani z příjmu nebo ve formě přímé platby v hotovosti. Celková výše pobídky zůstává stejná (1 USD za galon), ať už je požadována ve formě dobropisu ke spotřební dani, dobropisu k dani z příjmu, přímé platby daňovému poplatníkovi nebo ve formě jakékoliv kombinace uvedených způsobů. |
| --- | --- |

(55)

Lze rovněž požádat o poskytnutí této pobídky ve formě dobropisu ke spotřební dani nebo k dani z příjmu nebo ve formě přímé platby v hotovosti. Celková výše pobídky zůstává stejná (1 USD za galon), ať už je požadována ve formě dobropisu ke spotřební dani, dobropisu k dani z příjmu, přímé platby daňovému poplatníkovi nebo ve formě jakékoliv kombinace uvedených způsobů.

| (56) | V zákoníku U.S.C. se stanoví, že dobropis za směs bionafty nebude přiznán, pokud příslušná společnost, která bionaftu s minerální naftou mísí, nezíská osvědčení (tzv. „certifikát pro bionaftu“) od výrobce příslušné bionafty, v němž výrobce mimo jiné uvede množství bionafty, na nějž se osvědčení vztahuje, a to, zda se jedná o agrobionaftu nebo o bionaftu jinou než agrobionaftu. |
| --- | --- |

(56)

V zákoníku U.S.C. se stanoví, že dobropis za směs bionafty nebude přiznán, pokud příslušná společnost, která bionaftu s minerální naftou mísí, nezíská osvědčení (tzv. „certifikát pro bionaftu“) od výrobce příslušné bionafty, v němž výrobce mimo jiné uvede množství bionafty, na nějž se osvědčení vztahuje, a to, zda se jedná o agrobionaftu nebo o bionaftu jinou než agrobionaftu.

| (57) | Co se týče dobropisu za bionaftu, podobně jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, může maloobchodník (nebo výrobce bionafty vystupující jako maloobchodník) nebo konečný uživatel nemíšené bionafty nárokovat 1,00 USD za galon všech druhů nemíšené (čisté) bionafty nalité do palivové nádrže vozidla nebo použité jako palivo. Nevratný dobropis je sleva z daně z příjmu právnických osob. Je nevratný, protože je-li dobropis pro daný podnik vyšší než jeho daňová povinnost, nemůže být přebytek podniku vyplacen přímo v hotovosti. |
| --- | --- |

(57)

Co se týče dobropisu za bionaftu, podobně jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, může maloobchodník (nebo výrobce bionafty vystupující jako maloobchodník) nebo konečný uživatel nemíšené bionafty nárokovat 1,00 USD za galon všech druhů nemíšené (čisté) bionafty nalité do palivové nádrže vozidla nebo použité jako palivo. Nevratný dobropis je sleva z daně z příjmu právnických osob. Je nevratný, protože je-li dobropis pro daný podnik vyšší než jeho daňová povinnost, nemůže být přebytek podniku vyplacen přímo v hotovosti.

| (58) | Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tyto programy způsobilí, a na základě dostupných údajů (20) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z nich měli prospěch. |
| --- | --- |

(58)

Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tyto programy způsobilí, a na základě dostupných údajů (20) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z nich měli prospěch.

20

4.2.1.4.   Závěr

Závěr

| (59) | Dobropis za směsi bionafty, jakož i dobropis za bionaftu, je třeba považovat za daňovou pobídku, ať už je poskytován ve formě hotovostní platby (to je možné jen za směsi bionafty), nebo formou zápočtu daňových závazků (to je použitelné na oba daňové dobropisy). |
| --- | --- |

(59)

Dobropis za směsi bionafty, jakož i dobropis za bionaftu, je třeba považovat za daňovou pobídku, ať už je poskytován ve formě hotovostní platby (to je možné jen za směsi bionafty), nebo formou zápočtu daňových závazků (to je použitelné na oba daňové dobropisy).

| (60) | Komise zjistila, že v souladu se zjištěními, ke kterým dospěla v původním šetření, jsou tyto programy subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a ii) základního nařízení, neboť je v jejich rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě přímých dotací (platby v hotovosti, možné jen u dobropisu za směsi bionafty) a prominutí jinak splatného příjmu (zápočet daně) (použitelné u obou daňových dobropisů). Tyto pobídky představují výhodu pro společnosti, které je získají. |
| --- | --- |

(60)

Komise zjistila, že v souladu se zjištěními, ke kterým dospěla v původním šetření, jsou tyto programy subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a ii) základního nařízení, neboť je v jejich rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě přímých dotací (platby v hotovosti, možné jen u dobropisu za směsi bionafty) a prominutí jinak splatného příjmu (zápočet daně) (použitelné u obou daňových dobropisů). Tyto pobídky představují výhodu pro společnosti, které je získají.

| (61) | Tyto programy mohou využívat pouze společnosti, které působí v odvětví bionafty, a jsou proto považovány za specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelné. |
| --- | --- |

(61)

Tyto programy mohou využívat pouze společnosti, které působí v odvětví bionafty, a jsou proto považovány za specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelné.

| (62) | A na závěr, jelikož program dobropisů za směsi bionafty poskytuje subvenci ve výši 1 USD za galon všech druhů bionafty, Komise se domnívala, že tento program poskytoval vyvážejícím výrobcům bionafty z USA velké subvence a zůstal s velkou převahou nejdůležitějším programem během období přezkumného šetření. Tato subvence ve výši 1 USD za galon by činila přibližně 302 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(62)

A na závěr, jelikož program dobropisů za směsi bionafty poskytuje subvenci ve výši 1 USD za galon všech druhů bionafty, Komise se domnívala, že tento program poskytoval vyvážejícím výrobcům bionafty z USA velké subvence a zůstal s velkou převahou nejdůležitějším programem během období přezkumného šetření. Tato subvence ve výši 1 USD za galon by činila přibližně 302 EUR za tunu.

4.2.2.   Dobropis k dani z příjmu pro malé výrobce agrobionafty

Dobropis k dani z příjmu pro malé výrobce agrobionafty

4.2.2.1.   Právní základ

Právní základ

| (63) | Hlava 26 oddíl 40 A zákoníku U.S.C. rovněž stanoví poskytování slevy z daně z příjmu pro malé výrobce agrobionafty, například dobropis za směsi bionafty a dobropis za bionaftu. |
| --- | --- |

(63)

Hlava 26 oddíl 40 A zákoníku U.S.C. rovněž stanoví poskytování slevy z daně z příjmu pro malé výrobce agrobionafty, například dobropis za směsi bionafty a dobropis za bionaftu.

| (64) | Podobně jako dobropis za směsi bionafty a dobropis za bionaftu, jak je stanoveno ve 44. a 46. bodě odůvodnění, je navíc ve federálních právních předpisech USA od roku 2005 zakotven dobropis k dani z příjmu pro malé výrobce agrobionafty (21). Podle oddílu 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky USA z roku 2008 měl tento daňový dobropis skončit dne 31. prosince 2009 (22). Avšak platnost tohoto subvenčního programu nikdy neskončila, nýbrž program byl opakovaně zpětně obnovován. Naposledy, dne 20. prosince 2019, Kongres USA zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích obnovil program na dva roky od 31. prosince 2017 a následně jej prodloužil o tři roky, tj. do 31. prosince 2022. |
| --- | --- |

(64)

Podobně jako dobropis za směsi bionafty a dobropis za bionaftu, jak je stanoveno ve 44. a 46. bodě odůvodnění, je navíc ve federálních právních předpisech USA od roku 2005 zakotven dobropis k dani z příjmu pro malé výrobce agrobionafty (21). Podle oddílu 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky USA z roku 2008 měl tento daňový dobropis skončit dne 31. prosince 2009 (22). Avšak platnost tohoto subvenčního programu nikdy neskončila, nýbrž program byl opakovaně zpětně obnovován. Naposledy, dne 20. prosince 2019, Kongres USA zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích obnovil program na dva roky od 31. prosince 2017 a následně jej prodloužil o tři roky, tj. do 31. prosince 2022.

21

22

4.2.2.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (65) | K tomuto programu mají přístup pouze malí výrobci čisté agrobionafty. Žádný subjekt, který bionaftu mísí nebo prodává, avšak nevyrábí ji, nemá na tento dobropis nárok. Malý výrobce je jakákoli osoba, jejíž výrobní kapacita nepřevyšuje 60 milionů galonů agrobionafty za rok. |
| --- | --- |

(65)

K tomuto programu mají přístup pouze malí výrobci čisté agrobionafty. Žádný subjekt, který bionaftu mísí nebo prodává, avšak nevyrábí ji, nemá na tento dobropis nárok. Malý výrobce je jakákoli osoba, jejíž výrobní kapacita nepřevyšuje 60 milionů galonů agrobionafty za rok.

| (66) | Malý výrobce agrobionafty může žádat o nevratný dobropis k dani z příjmu právnických osob ve výši 0,10 USD za galon vyrobené agrobionafty. Výrobce může uplatnit nárok nejvýše na 15 milionů galonů za daňové období. Aby mohl výrobce o dobropis požádat, musí být příslušná agrobionafta použita jako palivo, prodávána pro použití jako palivo, nebo použita k výrobě směsi bionafty a nafty, která je použita jako palivo nebo prodána pro použití jako palivo. Malí výrobci agrobionafty tedy mohou kombinovat tento program s programem dobropisu za směsi bionafty a dostat tak celkem 1,10 USD za galon. Naproti tomu velcí výrobci agrobionafty jsou způsobilí pouze k dobropisům za směsi bionafty. |
| --- | --- |

(66)

Malý výrobce agrobionafty může žádat o nevratný dobropis k dani z příjmu právnických osob ve výši 0,10 USD za galon vyrobené agrobionafty. Výrobce může uplatnit nárok nejvýše na 15 milionů galonů za daňové období. Aby mohl výrobce o dobropis požádat, musí být příslušná agrobionafta použita jako palivo, prodávána pro použití jako palivo, nebo použita k výrobě směsi bionafty a nafty, která je použita jako palivo nebo prodána pro použití jako palivo. Malí výrobci agrobionafty tedy mohou kombinovat tento program s programem dobropisu za směsi bionafty a dostat tak celkem 1,10 USD za galon. Naproti tomu velcí výrobci agrobionafty jsou způsobilí pouze k dobropisům za směsi bionafty.

4.2.2.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (67) | Žádosti o nevratný dobropis k dani z příjmu právnických osob se podávají jedenkrát ročně s daňovým přiznáním. Dobropis za každý galon bionafty vyrobené žadatelem během příslušného daňového období, až do maximální výše 15 milionů galonů, je započten vůči daňové povinnosti žadatele vyplývající z daně z příjmu právnických osob. Je-li daňová povinnost žadatele nižší, než je výše požadovaného dobropisu, může být přebytek převeden do následujících daňových období. |
| --- | --- |

(67)

Žádosti o nevratný dobropis k dani z příjmu právnických osob se podávají jedenkrát ročně s daňovým přiznáním. Dobropis za každý galon bionafty vyrobené žadatelem během příslušného daňového období, až do maximální výše 15 milionů galonů, je započten vůči daňové povinnosti žadatele vyplývající z daně z příjmu právnických osob. Je-li daňová povinnost žadatele nižší, než je výše požadovaného dobropisu, může být přebytek převeden do následujících daňových období.

| (68) | Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (23) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (23) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení.

23

4.2.2.4.   Závěr

Závěr

| (69) | Komise zjistila, že v souladu se zjištěním, ke kterému dospěla v původním šetření, je tento program subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají. |
| --- | --- |

(69)

Komise zjistila, že v souladu se zjištěním, ke kterému dospěla v původním šetření, je tento program subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají.

| (70) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž napadnutelný. |
| --- | --- |

(70)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž napadnutelný.

4.2.3.   Bioenergetický program Ministerstva zemědělství USA pro vyspělá biopaliva

Bioenergetický program Ministerstva zemědělství USA pro vyspělá biopaliva

4.2.3.1.   Právní základ

Právní základ

| (71) | Bioenergetický program pro vyspělá biopaliva Ministerstva zemědělství USA se řídí hlavou IX oddílem 9005 zákona o bezpečném zemědělství a investicích do venkova z roku 2002 („zákon o zemědělství z roku 2002“) a v současnosti je zakotven v hlavě 7 oddílu 8105 zákoníku USA. |
| --- | --- |

(71)

Bioenergetický program pro vyspělá biopaliva Ministerstva zemědělství USA se řídí hlavou IX oddílem 9005 zákona o bezpečném zemědělství a investicích do venkova z roku 2002 („zákon o zemědělství z roku 2002“) a v současnosti je zakotven v hlavě 7 oddílu 8105 zákoníku USA.

| (72) | Program měl skončit v roce 2012, ale v roce 2013 (24) a následně i v roce 2014 (25) byl prodloužen. Zákon o zemědělství z roku 2014 v tomto ohledu prodloužil tento program o dalších pět let, do konce roku 2018. Naposledy byl tento subvenční program prodloužen zákonem o zlepšeních v oblasti zemědělství ze dne 20. prosince 2018 o dalších pět let, tj. do konce roku 2023 (26). |
| --- | --- |

(72)

Program měl skončit v roce 2012, ale v roce 2013 (24) a následně i v roce 2014 (25) byl prodloužen. Zákon o zemědělství z roku 2014 v tomto ohledu prodloužil tento program o dalších pět let, do konce roku 2018. Naposledy byl tento subvenční program prodloužen zákonem o zlepšeních v oblasti zemědělství ze dne 20. prosince 2018 o dalších pět let, tj. do konce roku 2023 (26).

24

25

26

4.2.3.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (73) | Tento program poskytuje přímé dotace výrobcům vyspělých biopaliv, která jsou obecně definována jako „palivo vyrobené z biomasy, jež není kukuřičným škrobem“. Definice zahrnuje motorovou naftu vyrobenou z biomasy (27). Způsobilým výrobcům s kapacitou rafinace nad 150 milionů galonů vyspělých biopaliv za rok lze přidělovat nejvýše pět procent prostředků z programu. Směsi nejsou pro tento program způsobilé. |
| --- | --- |

(73)

Tento program poskytuje přímé dotace výrobcům vyspělých biopaliv, která jsou obecně definována jako „palivo vyrobené z biomasy, jež není kukuřičným škrobem“. Definice zahrnuje motorovou naftu vyrobenou z biomasy (27). Způsobilým výrobcům s kapacitou rafinace nad 150 milionů galonů vyspělých biopaliv za rok lze přidělovat nejvýše pět procent prostředků z programu. Směsi nejsou pro tento program způsobilé.

27

4.2.3.3.   Provádění v praxi (28)

Provádění v praxi

28

| (74) | Po podání přihlášky do programu dostávají účastníci přímé platby od vlády. Výrobci jsou povinni nejprve se registrovat u orgánu a podepsat smlouvu. Aby získali platbu za výrobu vyspělých biopaliv v daném čtvrtletí, musí výrobci podat žádosti o platby za každé čtvrtletí rozpočtového roku. Platby se uskutečňují jak za skutečnou výrobu, tak za přírůstkovou výrobu. Čtvrtletně se vypočítávají platby za skutečně vyrobené množství vyspělého biopaliva v každém čtvrtletí. |
| --- | --- |

(74)

Po podání přihlášky do programu dostávají účastníci přímé platby od vlády. Výrobci jsou povinni nejprve se registrovat u orgánu a podepsat smlouvu. Aby získali platbu za výrobu vyspělých biopaliv v daném čtvrtletí, musí výrobci podat žádosti o platby za každé čtvrtletí rozpočtového roku. Platby se uskutečňují jak za skutečnou výrobu, tak za přírůstkovou výrobu. Čtvrtletně se vypočítávají platby za skutečně vyrobené množství vyspělého biopaliva v každém čtvrtletí.

| (75) | Platby za přírůstkovou výrobu se provádějí za množství způsobilého vyspělého biopaliva vyrobeného v rozpočtovém roce, které přesáhlo množství vyrobené v předchozím rozpočtovém roce (od roku 2009). |
| --- | --- |

(75)

Platby za přírůstkovou výrobu se provádějí za množství způsobilého vyspělého biopaliva vyrobeného v rozpočtovém roce, které přesáhlo množství vyrobené v předchozím rozpočtovém roce (od roku 2009).

| (76) | Finanční prostředky se dělí mezi všechny přihlášené výrobce na základě hodnoty Btu (29) výroby. Finanční prostředky jsou rozdělovány rovnoměrně mezi všechny výrobce v závislosti na hodnotě Btu (britské tepelné jednotky). |
| --- | --- |

(76)

Finanční prostředky se dělí mezi všechny přihlášené výrobce na základě hodnoty Btu (29) výroby. Finanční prostředky jsou rozdělovány rovnoměrně mezi všechny výrobce v závislosti na hodnotě Btu (britské tepelné jednotky).

29

| (77) | Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (30) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení. |
| --- | --- |

(77)

Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (30) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení.

30

4.2.3.4.   Závěr

Závěr

| (78) | Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě přímých dotací. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají. |
| --- | --- |

(78)

Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě přímých dotací. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají.

| (79) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž napadnutelný. |
| --- | --- |

(79)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž napadnutelný.

4.2.4.   Program dobropisů za výrobu celulózového biopaliva

Program dobropisů za výrobu celulózového biopaliva

4.2.4.1.   Právní základ

Právní základ

| (80) | Program existuje od 1. ledna 2009, kdy byl zaveden zákonem o potravinách, zachování a energii z roku 2008, a je spravován příslušným orgánem (Internal Revenue Service – Finanční úřad). Je zakotven v hlavě 26 oddílu 40 písm. b) bodě 6 zákoníku USA. |
| --- | --- |

(80)

Program existuje od 1. ledna 2009, kdy byl zaveden zákonem o potravinách, zachování a energii z roku 2008, a je spravován příslušným orgánem (Internal Revenue Service – Finanční úřad). Je zakotven v hlavě 26 oddílu 40 písm. b) bodě 6 zákoníku USA.

| (81) | Platnost této subvence měla původně skončit dne 31. prosince 2012. Byla však několikrát prodloužena, naposledy zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích ze dne 20. prosince 2019 až do 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(81)

Platnost této subvence měla původně skončit dne 31. prosince 2012. Byla však několikrát prodloužena, naposledy zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích ze dne 20. prosince 2019 až do 1. ledna 2021.

4.2.4.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (82) | Tento program poskytuje 1,01 USD ve formě nevratného dobropisu k dani z příjmu za galon biopaliva druhé generace použitého jako palivo nebo prodaného pro použití jako palivo. Způsobilí jsou výrobci, včetně výrobců biopaliv získaných z jakékoli lignocelulózové nebo hemicelulózové hmoty, která je k dispozici na obnovitelném nebo opakovaném základě, jakož i paliv na bázi mořských řas. |
| --- | --- |

(82)

Tento program poskytuje 1,01 USD ve formě nevratného dobropisu k dani z příjmu za galon biopaliva druhé generace použitého jako palivo nebo prodaného pro použití jako palivo. Způsobilí jsou výrobci, včetně výrobců biopaliv získaných z jakékoli lignocelulózové nebo hemicelulózové hmoty, která je k dispozici na obnovitelném nebo opakovaném základě, jakož i paliv na bázi mořských řas.

4.2.4.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (83) | Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (31) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (31) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení.

31

| (84) | Kromě toho se očekává, že celulózová biopaliva budou v budoucnu tvořit významnou část výroby v USA. Tuto skutečnost dokládá další řada projektů zaměřených na rozvoj kapacit v oblasti celulózové nafty (32). |
| --- | --- |

(84)

Kromě toho se očekává, že celulózová biopaliva budou v budoucnu tvořit významnou část výroby v USA. Tuto skutečnost dokládá další řada projektů zaměřených na rozvoj kapacit v oblasti celulózové nafty (32).

32

4.2.4.4.   Závěr

Závěr

| (85) | Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě přímých dotací. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají. |
| --- | --- |

(85)

Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě přímých dotací. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají.

| (86) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí biopaliva získaná z jakékoli lignocelulózové nebo hemicelulózové hmoty, jež je k dispozici na obnovitelném nebo opakovaném základě, jakož i paliv na bázi mořských řas. Je proto považován za specifický podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tedy napadnutelný. |
| --- | --- |

(86)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí biopaliva získaná z jakékoli lignocelulózové nebo hemicelulózové hmoty, jež je k dispozici na obnovitelném nebo opakovaném základě, jakož i paliv na bázi mořských řas. Je proto považován za specifický podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tedy napadnutelný.

4.2.5.   Pomocný program Ministerstva zemědělství USA pro výrobu biorafinerních výrobků, obnovitelných chemických výrobků a výrobků z biologického materiálu

Pomocný program Ministerstva zemědělství USA pro výrobu biorafinerních výrobků, obnovitelných chemických výrobků a výrobků z biologického materiálu

4.2.5.1.   Právní základ

Právní základ

| (87) | Pomocný program Ministerstva zemědělství USA pro výrobu biorafinerních výrobků, obnovitelných chemických výrobků a výrobků z biologického materiálu je zakotven v hlavě 7 oddílu 8103 (pomoc při biorafinaci) právních předpisů USA a je spravován Ministerstvem zemědělství USA. |
| --- | --- |

(87)

Pomocný program Ministerstva zemědělství USA pro výrobu biorafinerních výrobků, obnovitelných chemických výrobků a výrobků z biologického materiálu je zakotven v hlavě 7 oddílu 8103 (pomoc při biorafinaci) právních předpisů USA a je spravován Ministerstvem zemědělství USA.

| (88) | Tentýž program byl v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti označen jako „Záruky za úvěry na vyspělá biopaliva“. V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti však nebyl analyzován. |
| --- | --- |

(88)

Tentýž program byl v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti označen jako „Záruky za úvěry na vyspělá biopaliva“. V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti však nebyl analyzován.

| (89) | Tento program byl v období přezkumného šetření na základě žádosti o přezkum v platnosti. |
| --- | --- |

(89)

Tento program byl v období přezkumného šetření na základě žádosti o přezkum v platnosti.

4.2.5.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (90) | Tento program poskytuje úvěrové záruky až do výše 250 milionů USD na pomoc při vývoji nových a nově vznikajících technologií pro vyspělá biopaliva (včetně bionafty), obnovitelné chemické výrobky a výrobky z biologického materiálu. V obecné rovině jsou pro tento program způsobilé dva druhy projektů: biorafinerie a zařízení na výrobu výrobků z biologického materiálu. Vyspělé biopalivo je definováno jako palivo vyrobené z biomasy, jež není kukuřičným škrobem. Projekt musí být realizován v některém ze států USA. |
| --- | --- |

(90)

Tento program poskytuje úvěrové záruky až do výše 250 milionů USD na pomoc při vývoji nových a nově vznikajících technologií pro vyspělá biopaliva (včetně bionafty), obnovitelné chemické výrobky a výrobky z biologického materiálu. V obecné rovině jsou pro tento program způsobilé dva druhy projektů: biorafinerie a zařízení na výrobu výrobků z biologického materiálu. Vyspělé biopalivo je definováno jako palivo vyrobené z biomasy, jež není kukuřičným škrobem. Projekt musí být realizován v některém ze států USA.

| (91) | Mezi způsobilé žadatele patří například jednotlivci, státní nebo místní samosprávy, zemědělská družstva, národní laboratoře, instituce vysokoškolského vzdělávání a venkovská elektrárenská družstva. |
| --- | --- |

(91)

Mezi způsobilé žadatele patří například jednotlivci, státní nebo místní samosprávy, zemědělská družstva, národní laboratoře, instituce vysokoškolského vzdělávání a venkovská elektrárenská družstva.

| (92) | Celková výše federální účasti (úvěrová záruka a další federální finanční prostředky) nesmí překročit 80 % celkových způsobilých nákladů projektu. Vypůjčovatel a další osoby účastnící se projektu musí významným způsobem přispět peněžním kapitálem. |
| --- | --- |

(92)

Celková výše federální účasti (úvěrová záruka a další federální finanční prostředky) nesmí překročit 80 % celkových způsobilých nákladů projektu. Vypůjčovatel a další osoby účastnící se projektu musí významným způsobem přispět peněžním kapitálem.

4.2.5.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (93) | Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (33) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení. |
| --- | --- |

(93)

Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (33) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení.

33

4.2.5.4.   Závěr

Závěr

| (94) | Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě daňové pobídky. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají. |
| --- | --- |

(94)

Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády USA ve formě daňové pobídky. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají.

| (95) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které působí v odvětví vyspělých biopaliv, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný. |
| --- | --- |

(95)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které působí v odvětví vyspělých biopaliv, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.

4.3.   Subvencování – státní programy

Subvencování – státní programy

4.3.1.   Refundace daně pro výrobce bionafty ve státě Iowa

Refundace daně pro výrobce bionafty ve státě Iowa

4.3.1.1.   Právní základ

Právní základ

| (96) | Právním základem tohoto programu, který provádí Ministerstvo financí státu Iowa, je sbírka zákonů státu Iowa, oddíl 423.4 odst. 9. |
| --- | --- |

(96)

Právním základem tohoto programu, který provádí Ministerstvo financí státu Iowa, je sbírka zákonů státu Iowa, oddíl 423.4 odst. 9.

| (97) | Platnost tohoto programu měla skončit dne 1. ledna 2015, avšak byla poprvé prodloužena do dne 1. ledna 2018 na 85. valném shromáždění státu Iowa v roce 2014. V roce 2016 prodloužilo 86. valné shromáždění státu Iowa zákonem přijatým dne 24. května 2016 (kapitola 1106) tento program na další devítileté období, tj. do 1. ledna 2025. |
| --- | --- |

(97)

Platnost tohoto programu měla skončit dne 1. ledna 2015, avšak byla poprvé prodloužena do dne 1. ledna 2018 na 85. valném shromáždění státu Iowa v roce 2014. V roce 2016 prodloužilo 86. valné shromáždění státu Iowa zákonem přijatým dne 24. května 2016 (kapitola 1106) tento program na další devítileté období, tj. do 1. ledna 2025.

4.3.1.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (98) | Výrobce musí být výrobcem bionafty registrovaným u Úřadu USA na ochranu životního prostředí podle 40 C.F.R. §79.4. Bionafta musí být palivovou směsí bionafty v souladu se sbírkou zákonů státu Iowa, oddílem 214 A.2. Bionafta musí být vyrobena ve státě Iowa. |
| --- | --- |

(98)

Výrobce musí být výrobcem bionafty registrovaným u Úřadu USA na ochranu životního prostředí podle 40 C.F.R. §79.4. Bionafta musí být palivovou směsí bionafty v souladu se sbírkou zákonů státu Iowa, oddílem 214 A.2. Bionafta musí být vyrobena ve státě Iowa.

4.3.1.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (99) | Způsobilí výrobci bionafty musí podat žádost o refundaci (vrácení daně) s uvedením údajů o počtu galonů bionafty vyrobených během daného čtvrtletí. Ministerstvo financí posuzuje žádost o refundaci, a pokud ji schválí, vrátí daň každému způsobilému výrobci bionafty. |
| --- | --- |

(99)

Způsobilí výrobci bionafty musí podat žádost o refundaci (vrácení daně) s uvedením údajů o počtu galonů bionafty vyrobených během daného čtvrtletí. Ministerstvo financí posuzuje žádost o refundaci, a pokud ji schválí, vrátí daň každému způsobilému výrobci bionafty.

| (100) | Žádosti o refundaci se podávají v dubnu, červenci, říjnu a lednu každého roku a refundační šeky se vystavují v květnu, srpnu, listopadu a únoru každého roku. |
| --- | --- |

(100)

Žádosti o refundaci se podávají v dubnu, červenci, říjnu a lednu každého roku a refundační šeky se vystavují v květnu, srpnu, listopadu a únoru každého roku.

| (101) | Tento program nabízí refundaci ve výší 0,02 USD za galon bionafty vyrobené ve státě Iowa. Refundace je omezena na prvních 25 milionů galonů vyrobených v každém zařízení. |
| --- | --- |

(101)

Tento program nabízí refundaci ve výší 0,02 USD za galon bionafty vyrobené ve státě Iowa. Refundace je omezena na prvních 25 milionů galonů vyrobených v každém zařízení.

| (102) | Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (34) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení. |
| --- | --- |

(102)

Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (34) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení.

34

4.3.1.4.   Závěr

Závěr

| (103) | Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť v jeho rámci poskytuje stát Iowa finanční příspěvek ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají. |
| --- | --- |

(103)

Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť v jeho rámci poskytuje stát Iowa finanční příspěvek ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají.

| (104) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu a jiné druhy paliva, a je proto považován ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení za specifický, a tudíž napadnutelný. |
| --- | --- |

(104)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu a jiné druhy paliva, a je proto považován ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení za specifický, a tudíž napadnutelný.

4.3.2.   Daňový dobropis státu Kentucky za výrobu bionafty

Daňový dobropis státu Kentucky za výrobu bionafty

4.3.2.1.   Právní základ

Právní základ

| (105) | Právním základem tohoto programu, který provádí Ministerstvo financí státu Kentucky, je novelizovaná sbírka zákonů státu Kentucky, oddíly 141.422 až 141-425. |
| --- | --- |

(105)

Právním základem tohoto programu, který provádí Ministerstvo financí státu Kentucky, je novelizovaná sbírka zákonů státu Kentucky, oddíly 141.422 až 141-425.

| (106) | Tento program byl zřízen zákony státu Kentucky z roku 2005, kapitola 168 oddíl 137 a vstoupil v platnost dne 18. března 2005. Byl změněn v letech 2006 a 2007. V současnosti se řídí novelizovanou sbírkou zákonů státu Kentucky z roku 2019, jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(106)

Tento program byl zřízen zákony státu Kentucky z roku 2005, kapitola 168 oddíl 137 a vstoupil v platnost dne 18. března 2005. Byl změněn v letech 2006 a 2007. V současnosti se řídí novelizovanou sbírkou zákonů státu Kentucky z roku 2019, jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění.

4.3.2.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (107) | Nárok na daňový dobropis mají subjekty, které se zabývají výrobou bionafty, míšením bionafty a výrobou obnovitelné bionafty, které se fyzicky nacházejí ve státě Kentucky. |
| --- | --- |

(107)

Nárok na daňový dobropis mají subjekty, které se zabývají výrobou bionafty, míšením bionafty a výrobou obnovitelné bionafty, které se fyzicky nacházejí ve státě Kentucky.

4.3.2.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (108) | Způsobilý žadatel musí podat Ministerstvu financí žádost o daňový dobropis za galony vyrobené nebo míšené bionafty (nebo za vyrobenou obnovitelnou bionaftu) ve státě Kentucky nejpozději 15. dne prvního měsíce po skončení předchozího kalendářního roku. |
| --- | --- |

(108)

Způsobilý žadatel musí podat Ministerstvu financí žádost o daňový dobropis za galony vyrobené nebo míšené bionafty (nebo za vyrobenou obnovitelnou bionaftu) ve státě Kentucky nejpozději 15. dne prvního měsíce po skončení předchozího kalendářního roku.

| (109) | Žadatel o daňový dobropis musí ke svému daňovému přiznání, pro které žádá o daňový dobropis, připojit certifikát daňového dobropisu vydaný ministerstvem (35). |
| --- | --- |

(109)

Žadatel o daňový dobropis musí ke svému daňovému přiznání, pro které žádá o daňový dobropis, připojit certifikát daňového dobropisu vydaný ministerstvem (35).

35

| (110) | Daňový dobropis činí jeden dolar (1 USD) za galon bionafty vyrobené výrobcem bionafty, jeden dolar (1 USD) za galon bionafty použité při míšení bionafty subjektem, který se zabývá mícháním bionafty, a jeden dolar (1 USD) za galon obnovitelné bionafty (tj. motorové nafty z biomasy) vyrobené výrobcem obnovitelné motorové nafty, pokud celková výše všech schválených dobropisů pro subjekty, které se zabývají výrobou bionafty, míšením bionafty a výrobou obnovitelné motorové nafty, nepřevyšuje roční limit ve výši 10 milionů USD. |
| --- | --- |

(110)

Daňový dobropis činí jeden dolar (1 USD) za galon bionafty vyrobené výrobcem bionafty, jeden dolar (1 USD) za galon bionafty použité při míšení bionafty subjektem, který se zabývá mícháním bionafty, a jeden dolar (1 USD) za galon obnovitelné bionafty (tj. motorové nafty z biomasy) vyrobené výrobcem obnovitelné motorové nafty, pokud celková výše všech schválených dobropisů pro subjekty, které se zabývají výrobou bionafty, míšením bionafty a výrobou obnovitelné motorové nafty, nepřevyšuje roční limit ve výši 10 milionů USD.

| (111) | Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (36) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení. |
| --- | --- |

(111)

Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (36) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení.

36

4.3.2.4.   Závěr

Závěr

| (112) | Komise shledala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť v jeho rámci je poskytován finanční příspěvek od státu Kentucky ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají. |
| --- | --- |

(112)

Komise shledala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť v jeho rámci je poskytován finanční příspěvek od státu Kentucky ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají.

| (113) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu a jiné druhy paliva, a je proto považován ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení za specifický, a tudíž napadnutelný. |
| --- | --- |

(113)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu a jiné druhy paliva, a je proto považován ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení za specifický, a tudíž napadnutelný.

4.3.3.   Pobídkový program státu Texas pro výrobu paliv na bázi ethanolu a bionafty

Pobídkový program státu Texas pro výrobu paliv na bázi ethanolu a bionafty

4.3.3.1.   Právní základ

Právní základ

| (114) | Právním základem tohoto programu řízeného Texaským úřadem pro hospodářský rozvoj a cestovní ruch je kapitola 16 Texaského zemědělského zákoníku s názvem „Podpůrný program pro výrobu paliv na bázi ethanolu, obnovitelného methanu, bionafty a obnovitelné nafty“. |
| --- | --- |

(114)

Právním základem tohoto programu řízeného Texaským úřadem pro hospodářský rozvoj a cestovní ruch je kapitola 16 Texaského zemědělského zákoníku s názvem „Podpůrný program pro výrobu paliv na bázi ethanolu, obnovitelného methanu, bionafty a obnovitelné nafty“.

| (115) | Kapitola 16 Texaského zemědělského zákoníku nebyla od roku 2011 nijak měněna. Program je tedy nadále platný. |
| --- | --- |

(115)

Kapitola 16 Texaského zemědělského zákoníku nebyla od roku 2011 nijak měněna. Program je tedy nadále platný.

4.3.3.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (116) | V rámci tohoto programu poskytla texaská vláda dotace způsobilým společnostem vyrábějícím ethanol, obnovitelný methan, bionaftu nebo obnovitelnou naftu v Texasu. |
| --- | --- |

(116)

V rámci tohoto programu poskytla texaská vláda dotace způsobilým společnostem vyrábějícím ethanol, obnovitelný methan, bionaftu nebo obnovitelnou naftu v Texasu.

| (117) | Pro splnění podmínek způsobilosti musí být tyto společnosti registrovány u Texaského úřadu pro hospodářský rozvoj a cestovní ruch. |
| --- | --- |

(117)

Pro splnění podmínek způsobilosti musí být tyto společnosti registrovány u Texaského úřadu pro hospodářský rozvoj a cestovní ruch.

4.3.3.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (118) | Registrovaní výrobci, kteří zaplatili poplatek ve výši 32 centů za každý galon paliva na bázi ethanolu nebo MMBtu obnovitelného methanu a 1,6 centu za každý galon vyrobené bionafty, mají nárok na dotaci ve výši 20 centů za každý galon paliva na bázi ethanolu nebo MMBtu obnovitelného methanu a 10 centů za každý galon bionafty vyrobené v každém registrovaném výrobním závodě (s limitem 18 milionů galonů ročně na každý výrobní závod) až do desátého výročí zahájení výroby v uvedeném závodě (37). |
| --- | --- |

(118)

Registrovaní výrobci, kteří zaplatili poplatek ve výši 32 centů za každý galon paliva na bázi ethanolu nebo MMBtu obnovitelného methanu a 1,6 centu za každý galon vyrobené bionafty, mají nárok na dotaci ve výši 20 centů za každý galon paliva na bázi ethanolu nebo MMBtu obnovitelného methanu a 10 centů za každý galon bionafty vyrobené v každém registrovaném výrobním závodě (s limitem 18 milionů galonů ročně na každý výrobní závod) až do desátého výročí zahájení výroby v uvedeném závodě (37).

37

| (119) | Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (38) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení. |
| --- | --- |

(119)

Vzhledem k tomu, že výrobci bionafty jsou pro tento program způsobilí, a na základě dostupných údajů (38) (jelikož nedošlo k žádné spolupráci, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše) dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci v USA z něj měli prospěch, přičemž použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení.

38

4.3.3.4.   Závěr

Závěr

| (120) | Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť v jeho rámci je poskytován finanční příspěvek od státu Texas ve formě přímých grantů. Tato pobídka představuje podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení výhodu pro společnosti, které ji získají. |
| --- | --- |

(120)

Komise se domnívala, že tento program je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť v jeho rámci je poskytován finanční příspěvek od státu Texas ve formě přímých grantů. Tato pobídka představuje podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení výhodu pro společnosti, které ji získají.

| (121) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu a jiné druhy paliva, a je proto považován ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení za specifický, a tudíž napadnutelný. |
| --- | --- |

(121)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu a jiné druhy paliva, a je proto považován ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení za specifický, a tudíž napadnutelný.

4.4.   Pravděpodobnost pokračování či obnovení subvencování

Pravděpodobnost pokračování či obnovení subvencování

4.4.1.   Pravděpodobnost přetrvání subvencování tří federálních programů

Pravděpodobnost přetrvání subvencování tří federálních programů

| (122) | Hlavním programem, stejně jako při původním šetření a předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl program dobropisů za směsi bionafty. Tento program byl obnoven zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích, který přijal Kongres USA dne 20. prosince 2019 (viz v tomto ohledu 44. bod odůvodnění výše), a během období přezkumného šetření byl v platnosti. Jeho platnost skončí nejdříve dne 1. ledna 2023. |
| --- | --- |

(122)

Hlavním programem, stejně jako při původním šetření a předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl program dobropisů za směsi bionafty. Tento program byl obnoven zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích, který přijal Kongres USA dne 20. prosince 2019 (viz v tomto ohledu 44. bod odůvodnění výše), a během období přezkumného šetření byl v platnosti. Jeho platnost skončí nejdříve dne 1. ledna 2023.

| (123) | Podobně jako dobropis za směsi bionafty byly zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích, který přijal Kongres USA dne 20. prosince 2019, do 31. prosince 2022 obnoveny i dobropis za bionaftu a dobropis k dani z příjmu pro malé výrobce agrobionafty (viz v tomto ohledu 46. a 64. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(123)

Podobně jako dobropis za směsi bionafty byly zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích, který přijal Kongres USA dne 20. prosince 2019, do 31. prosince 2022 obnoveny i dobropis za bionaftu a dobropis k dani z příjmu pro malé výrobce agrobionafty (viz v tomto ohledu 46. a 64. bod odůvodnění výše).

| (124) | Tyto tři federální programy (dobropis za směsi bionafty, dobropis za bionaftu a dobropis pro malé výrobce agrobionafty) se proto staly součástí právního řádu po přijetí zákona o vytváření pracovních míst z roku 2004 (39), který vstoupil v platnost dne 1. ledna 2005. Všechny tři programy byly dodnes navíc opakovaně zpětně obnovovány. |
| --- | --- |

(124)

Tyto tři federální programy (dobropis za směsi bionafty, dobropis za bionaftu a dobropis pro malé výrobce agrobionafty) se proto staly součástí právního řádu po přijetí zákona o vytváření pracovních míst z roku 2004 (39), který vstoupil v platnost dne 1. ledna 2005. Všechny tři programy byly dodnes navíc opakovaně zpětně obnovovány.

39

| (125) | Jak je navíc vysvětleno v 72. bodě odůvodnění, platnost bioenergetického programu Ministerstva zemědělství USA pro vyspělá biopaliva měla skončit v roce 2012, v roce 2013 a následně v roce 2014 však byla prodloužena. Zákon o zemědělství z roku 2014 prodloužil tento program o dalších pět let, do konce roku 2018. Naposledy tento subvenční program prodloužil zákon o zlepšeních v oblasti zemědělství ze dne 20. prosince 2018 o dalších pět let, tj. do konce roku 2023. |
| --- | --- |

(125)

Jak je navíc vysvětleno v 72. bodě odůvodnění, platnost bioenergetického programu Ministerstva zemědělství USA pro vyspělá biopaliva měla skončit v roce 2012, v roce 2013 a následně v roce 2014 však byla prodloužena. Zákon o zemědělství z roku 2014 prodloužil tento program o dalších pět let, do konce roku 2018. Naposledy tento subvenční program prodloužil zákon o zlepšeních v oblasti zemědělství ze dne 20. prosince 2018 o dalších pět let, tj. do konce roku 2023.

| (126) | Jak je navíc uvedeno v 81. bodě odůvodnění, platnost programu dobropisů za výrobu celulózového biopaliva měla skončit v roce 2012. Tento program byl několikrát prodloužen a naposledy byl obnoven zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích, který přijal Kongres USA dne 20. prosince 2019, a to do 1. ledna 2021 (40). |
| --- | --- |

(126)

Jak je navíc uvedeno v 81. bodě odůvodnění, platnost programu dobropisů za výrobu celulózového biopaliva měla skončit v roce 2012. Tento program byl několikrát prodloužen a naposledy byl obnoven zákonem o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích, který přijal Kongres USA dne 20. prosince 2019, a to do 1. ledna 2021 (40).

40

| (127) | Pomocný program Ministerstva zemědělství USA pro výrobu biorafinerních výrobků, obnovitelných chemických výrobků a výrobků z biologického materiálu byl dříve označován jako „Záruky za úvěry na vyspělá biopaliva“. Za dobu své platnosti je trvale k dispozici výrobcům bionafty v USA. Během období přezkumného šetření byl stále v platnosti a od svého prvního vstupu v platnost byl opakovaně obnovován. Během období přezkumného šetření byly v platnosti všechny výše analyzované programy, na jejichž základě byly poskytovány subvence. Na základě dostupných údajů (41) činí samotná subvence na směs bionafty 300 USD za každou tunu bionafty smíchané s motorovou naftou. Vzhledem k rozsahu samotné výše subvence poskytované tímto subvenčním programem dobropisu za směs bionafty a množství dalších dostupných subvenčních programů pro výrobce bionafty v USA proto dospěla Komise k závěru, že odvětví výroby bionafty v USA je nadále subvencováno částkami nad úroveň de minimis. |
| --- | --- |

(127)

Pomocný program Ministerstva zemědělství USA pro výrobu biorafinerních výrobků, obnovitelných chemických výrobků a výrobků z biologického materiálu byl dříve označován jako „Záruky za úvěry na vyspělá biopaliva“. Za dobu své platnosti je trvale k dispozici výrobcům bionafty v USA. Během období přezkumného šetření byl stále v platnosti a od svého prvního vstupu v platnost byl opakovaně obnovován. Během období přezkumného šetření byly v platnosti všechny výše analyzované programy, na jejichž základě byly poskytovány subvence. Na základě dostupných údajů (41) činí samotná subvence na směs bionafty 300 USD za každou tunu bionafty smíchané s motorovou naftou. Vzhledem k rozsahu samotné výše subvence poskytované tímto subvenčním programem dobropisu za směs bionafty a množství dalších dostupných subvenčních programů pro výrobce bionafty v USA proto dospěla Komise k závěru, že odvětví výroby bionafty v USA je nadále subvencováno částkami nad úroveň de minimis.

41

de minimis

4.4.2.   Pravděpodobnost pokračování subvencování jinými programy

Pravděpodobnost pokračování subvencování jinými programy

| (128) | Během období přezkumného šetření byly v platnosti všechny výše analyzované programy, na jejichž základě byly poskytovány subvence. |
| --- | --- |

(128)

Během období přezkumného šetření byly v platnosti všechny výše analyzované programy, na jejichž základě byly poskytovány subvence.

| (129) | V současné době je stále v platnosti mnoho dalších malých státních subvenčních programů, například programy uvedené v 41. bodě odůvodnění, a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly v blízké budoucnosti skončit. |
| --- | --- |

(129)

V současné době je stále v platnosti mnoho dalších malých státních subvenčních programů, například programy uvedené v 41. bodě odůvodnění, a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly v blízké budoucnosti skončit.

4.4.3.   Závěr ohledně přetrvání subvencování

Závěr ohledně přetrvání subvencování

| (130) | S ohledem na výše uvedená zjištění a vzhledem k nedostatečné spolupráci amerických orgánů a vyvážejících výrobců v USA dospěla Komise k závěru, že výrobci bionafty v USA mají nadále prospěch ze všech federálních a státních programů popsaných ve výše uvedených bodech odůvodnění a že výše subvencí jsou nad úrovní de minimis. |
| --- | --- |

(130)

S ohledem na výše uvedená zjištění a vzhledem k nedostatečné spolupráci amerických orgánů a vyvážejících výrobců v USA dospěla Komise k závěru, že výrobci bionafty v USA mají nadále prospěch ze všech federálních a státních programů popsaných ve výše uvedených bodech odůvodnění a že výše subvencí jsou nad úrovní de minimis.

de minimis

4.5.   Pravděpodobnost dovozu subvencovaných výrobků ve významném objemu

Pravděpodobnost dovozu subvencovaných výrobků ve významném objemu

| (131) | V návaznosti na zjištění o existenci subvencování v období přezkumného šetření Komise zkoumala pravděpodobnost pokračování subvencovaného dovozu z dotčené země, pokud by byla tato opatření zrušena. Po uložení opatření v roce 2009 klesl dovoz bionafty z USA do Unie od roku 2013 téměř na nulu. Například v období přezkumného šetření (od 1. července 2019 do 30. června 2020) bylo z USA dovezeno asi 156 tun. Tento objem představuje pouze 0,04 % celkového vývozu z USA a ještě méně spotřeby v Unii. Komise provedla analýzu toho, zda je pravděpodobné obnovení dovozu subvencovaných výrobků ve významném objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Byly analyzovány zejména tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v USA, dostupnost jiných trhů a přitažlivost trhu Unie. |
| --- | --- |

(131)

V návaznosti na zjištění o existenci subvencování v období přezkumného šetření Komise zkoumala pravděpodobnost pokračování subvencovaného dovozu z dotčené země, pokud by byla tato opatření zrušena. Po uložení opatření v roce 2009 klesl dovoz bionafty z USA do Unie od roku 2013 téměř na nulu. Například v období přezkumného šetření (od 1. července 2019 do 30. června 2020) bylo z USA dovezeno asi 156 tun. Tento objem představuje pouze 0,04 % celkového vývozu z USA a ještě méně spotřeby v Unii. Komise provedla analýzu toho, zda je pravděpodobné obnovení dovozu subvencovaných výrobků ve významném objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Byly analyzovány zejména tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v USA, dostupnost jiných trhů a přitažlivost trhu Unie.

4.5.1.   Stávající volná kapacita vyvážejících výrobců v USA

Stávající volná kapacita vyvážejících výrobců v USA

| (132) | Komise zkoumala, zda by objem subvencovaného vývozu z USA do Unie byl významný, pokud by opatření pozbyla platnosti. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců a vlády USA, o níž byla zmínka v 27. bodě odůvodnění výše, nebylo možné provést analýzu na základě ověřených údajů od výrobců v USA a orgánů USA. Komise proto využila následující zdroje informací: Eurostat, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, následně zaslaná podání žadatele a internetové stránky Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „EIA“) a Ministerstva zemědělství USA. |
| --- | --- |

(132)

Komise zkoumala, zda by objem subvencovaného vývozu z USA do Unie byl významný, pokud by opatření pozbyla platnosti. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců a vlády USA, o níž byla zmínka v 27. bodě odůvodnění výše, nebylo možné provést analýzu na základě ověřených údajů od výrobců v USA a orgánů USA. Komise proto využila následující zdroje informací: Eurostat, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, následně zaslaná podání žadatele a internetové stránky Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „EIA“) a Ministerstva zemědělství USA.

| (133) | Na základě údajů, které shromáždil úřad EIA, kapacita výrobců bionafty v USA činila v období přezkumného šetření 8 412 000 tun. |
| --- | --- |

(133)

Na základě údajů, které shromáždil úřad EIA, kapacita výrobců bionafty v USA činila v období přezkumného šetření 8 412 000 tun.

| (134) | Skutečná výroba bionafty v USA během období přezkumného šetření činila 5 718 000 tun (údaje úřadu EIA), což odpovídá míře využití kapacity 68 % a volné kapacitě ve výši 32 %, tedy 2 694 000 tun. Tato významná volná kapacita výrobců v USA motivuje ke zvýšení výroby bionafty a jejího prodeje za subvencované ceny na trhu Unie, a je proto pravděpodobné, že by sloužila k zajištění dodávek na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Výrobci v USA mohou totiž snadno zvýšit svou výrobu a vyvážet ji do EU a přitom mít hospodářský prospěch ze zvýšení míry využití kapacity a snížení jednotkových výrobních nákladů. Uvolnění volné kapacity USA pro trh Unie by mělo významný dopad, neboť představuje téměř 18 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(134)

Skutečná výroba bionafty v USA během období přezkumného šetření činila 5 718 000 tun (údaje úřadu EIA), což odpovídá míře využití kapacity 68 % a volné kapacitě ve výši 32 %, tedy 2 694 000 tun. Tato významná volná kapacita výrobců v USA motivuje ke zvýšení výroby bionafty a jejího prodeje za subvencované ceny na trhu Unie, a je proto pravděpodobné, že by sloužila k zajištění dodávek na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Výrobci v USA mohou totiž snadno zvýšit svou výrobu a vyvážet ji do EU a přitom mít hospodářský prospěch ze zvýšení míry využití kapacity a snížení jednotkových výrobních nákladů. Uvolnění volné kapacity USA pro trh Unie by mělo významný dopad, neboť představuje téměř 18 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.

| (135) | V období přezkumného šetření byla navíc výroba bionafty v USA (5 718 000 tun) nižší než spotřeba (5 934 000 tun). V důsledku toho USA více bionafty dovážely, než vyvážely. Během období přezkumného šetření činil celkový dovoz 629 000 tun a celkový vývoz 428 000 tun. Jestliže však v posuzovaném období nebyla dostupná výrobní kapacita použita pro uspokojení domácí poptávky, je málo pravděpodobné, že by tato volná výrobní kapacita byla použita pro stejný účel v budoucnu. Výrobní kapacita USA vykázaná v období přezkumného šetření (8 412 000 tun, viz předchozí bod odůvodnění) byla výrazně vyšší než domácí spotřeba. To znamená, že pokud k tomu na vývozním trhu budou mít výrobci v USA příležitost, pravděpodobně využijí svou volnou kapacitu spíše na prodej na vývoz než na domácí spotřebu. |
| --- | --- |

(135)

V období přezkumného šetření byla navíc výroba bionafty v USA (5 718 000 tun) nižší než spotřeba (5 934 000 tun). V důsledku toho USA více bionafty dovážely, než vyvážely. Během období přezkumného šetření činil celkový dovoz 629 000 tun a celkový vývoz 428 000 tun. Jestliže však v posuzovaném období nebyla dostupná výrobní kapacita použita pro uspokojení domácí poptávky, je málo pravděpodobné, že by tato volná výrobní kapacita byla použita pro stejný účel v budoucnu. Výrobní kapacita USA vykázaná v období přezkumného šetření (8 412 000 tun, viz předchozí bod odůvodnění) byla výrazně vyšší než domácí spotřeba. To znamená, že pokud k tomu na vývozním trhu budou mít výrobci v USA příležitost, pravděpodobně využijí svou volnou kapacitu spíše na prodej na vývoz než na domácí spotřebu.

4.5.2.   Dostupnost jiných trhů

Dostupnost jiných trhů

| (136) | Je nepravděpodobné, že by volná kapacita mohla být využita ke zvýšení vývozu do jiných třetích zemí než EU. Pokud jde o domácí výrobu bionafty, jsou velké trhy třetích zemí (Brazílie, Indonésie, Argentina, Čína, Thajsko) soběstačné a USA do těchto zemí i přes své volné kapacity dosud mnoho nevyvážely. Tato skutečnost by se v budoucnu podle odhadů neměla změnit. |
| --- | --- |

(136)

Je nepravděpodobné, že by volná kapacita mohla být využita ke zvýšení vývozu do jiných třetích zemí než EU. Pokud jde o domácí výrobu bionafty, jsou velké trhy třetích zemí (Brazílie, Indonésie, Argentina, Čína, Thajsko) soběstačné a USA do těchto zemí i přes své volné kapacity dosud mnoho nevyvážely. Tato skutečnost by se v budoucnu podle odhadů neměla změnit.

4.5.3.   Přitažlivost trhu Unie

Přitažlivost trhu Unie

| (137) | S cílem určit cenu vývozu do třetích zemí Komise založila svá zjištění na veřejně dostupných informacích, tj. databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). Nalezla v nich objem a ceny vývozu bionafty pod kódem HS 3826 00 v období přezkumného šetření. Objem vývozu (v tunách) do všech zemí (včetně EU) činil 389 075 tun, z něhož byl do Unie vyvezen pouze nevýznamný objem. |
| --- | --- |

(137)

S cílem určit cenu vývozu do třetích zemí Komise založila svá zjištění na veřejně dostupných informacích, tj. databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). Nalezla v nich objem a ceny vývozu bionafty pod kódem HS 3826 00 v období přezkumného šetření. Objem vývozu (v tunách) do všech zemí (včetně EU) činil 389 075 tun, z něhož byl do Unie vyvezen pouze nevýznamný objem.

| (138) | Průměrná cena ze závodu bionafty prodávané v Unii výrobci v Unii během období přezkumného šetření, jak je uvedena níže v tabulce 1, činila 771 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(138)

Průměrná cena ze závodu bionafty prodávané v Unii výrobci v Unii během období přezkumného šetření, jak je uvedena níže v tabulce 1, činila 771 EUR za tunu.

| (139) | Níže uvedená tabulka 1 ukazuje průměrnou prodejní cenu v amerických dolarech za tunu upravenou na cenu ze závodu (odečtením částky 82,52 USD za tunu za vnitrozemskou přepravu, jak je uvedeno v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti), v případě šesti zemí (mimo EU), do kterých USA v období přezkumného šetření vyvážely více než 0,1 % svého celkového vývozu.

  Tabulka 1


  Objem vývozu a vývozní ceny USA během období přezkumného šetření










  Země určení | Objem vývozu (v tunách) | % vývozu do všech zemí | Průměrná cena ze závodu (v USD) za tunu | Průměrná cena ze závodu (v EUR) za tunu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 |
| Čína | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 |
| Norsko | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 |
| Mexiko | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 |
| Jižní Korea | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 |
| Zdroj: GTA |

(139)

Níže uvedená tabulka 1 ukazuje průměrnou prodejní cenu v amerických dolarech za tunu upravenou na cenu ze závodu (odečtením částky 82,52 USD za tunu za vnitrozemskou přepravu, jak je uvedeno v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti), v případě šesti zemí (mimo EU), do kterých USA v období přezkumného šetření vyvážely více než 0,1 % svého celkového vývozu.

Tabulka 1

Tabulka 1

Objem vývozu a vývozní ceny USA během období přezkumného šetření

Objem vývozu a vývozní ceny USA během období přezkumného šetření

Země určení

Objem vývozu (v tunách)

% vývozu do všech zemí

Průměrná cena ze závodu (v USD) za tunu

Průměrná cena ze závodu (v EUR) za tunu

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

Čína

12 363

3,2

316,49

286,29

Norsko

3 500

0,9

862,48

780,18

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

Mexiko

1 204

0,3

661,23

598,13

Jižní Korea

475

0,1

363,15

328,49

Zdroj: GTA

| (140) | Z tabulky 1 jsou patrné velké rozdíly ve vývozních cenách u jednotlivých zemí, do kterých USA během období přezkumného šetření nejvíce vyvážely. |
| --- | --- |

(140)

Z tabulky 1 jsou patrné velké rozdíly ve vývozních cenách u jednotlivých zemí, do kterých USA během období přezkumného šetření nejvíce vyvážely.

| (141) | Tabulka 1 dále ukazuje, že nejvyšší průměrné vývozní ceny jsou u zemí, jako je Kanada a Norsko, do kterých USA směřují 92 % svého celkového vývozu. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti v tomto ohledu stanoví, že dražší “... bionafta vyvážená do Kanady musí být vyrobena ze specifických druhů surovin, které jsou odolnější vůči nízkým teplotám, například řepky olejky, nebo z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje, který má vynikající vlastnosti za studena...“. Tato vyšší průměrná cena vývozu do těchto dvou zemí je tak vysvětlena vyšší nákladovou cenou vstupních surovin (například řepky olejky). |
| --- | --- |

(141)

Tabulka 1 dále ukazuje, že nejvyšší průměrné vývozní ceny jsou u zemí, jako je Kanada a Norsko, do kterých USA směřují 92 % svého celkového vývozu. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti v tomto ohledu stanoví, že dražší “... bionafta vyvážená do Kanady musí být vyrobena ze specifických druhů surovin, které jsou odolnější vůči nízkým teplotám, například řepky olejky, nebo z hydrogenačně upraveného rostlinného oleje, který má vynikající vlastnosti za studena...“. Tato vyšší průměrná cena vývozu do těchto dvou zemí je tak vysvětlena vyšší nákladovou cenou vstupních surovin (například řepky olejky).

| (142) | Na základě databáze GTA Komise vypočítala průměrnou cenu vývozu do všech cílových zemí následně během období přezkumného šetření s přihlédnutím k následujícím prvkům:






  — | Vzhledem k velkým rozdílům ve vývozních cenách USA (jak lze vidět také v tabulce 1 v 139. bodě odůvodnění) Komise z tohoto výpočtu vyloučila všechny země, do kterých USA vyvezly během období přezkumného šetření méně než 0,1 % svého celkového objemu prodeje. Zemí (mimo EU), které tvoří více než 0,1 % celkového objemu vývozu USA, jak je uvedeno v tabulce 1 výše, bylo celkem šest. |
| --- | --- | --- |

(142)

Na základě databáze GTA Komise vypočítala průměrnou cenu vývozu do všech cílových zemí následně během období přezkumného šetření s přihlédnutím k následujícím prvkům:

—

Vzhledem k velkým rozdílům ve vývozních cenách USA (jak lze vidět také v tabulce 1 v 139. bodě odůvodnění) Komise z tohoto výpočtu vyloučila všechny země, do kterých USA vyvezly během období přezkumného šetření méně než 0,1 % svého celkového objemu prodeje. Zemí (mimo EU), které tvoří více než 0,1 % celkového objemu vývozu USA, jak je uvedeno v tabulce 1 výše, bylo celkem šest.

| — | Tato tabulka 1 rovněž ukazuje, že nejvyšší průměrné vývozní ceny jsou u zemí, jako je Kanada a Norsko, do kterých USA směřují 92 % svého celkového vývozu. Tyto vyšší vývozní ceny jsou způsobeny vyšší nákladovou cenou vstupních surovin (například řepky olejky). |
| --- | --- |

—

Tato tabulka 1 rovněž ukazuje, že nejvyšší průměrné vývozní ceny jsou u zemí, jako je Kanada a Norsko, do kterých USA směřují 92 % svého celkového vývozu. Tyto vyšší vývozní ceny jsou způsobeny vyšší nákladovou cenou vstupních surovin (například řepky olejky).

| — | Do EU se bude z důvodu rozdílných klimatických podmínek v EU především vyvážet bionafta ve formě směsi různých druhů bionafty, přičemž do severní Evropy se bude vyvážet především bionafta, která je odolnější vůči nízkým teplotám. |
| --- | --- |

—

Do EU se bude z důvodu rozdílných klimatických podmínek v EU především vyvážet bionafta ve formě směsi různých druhů bionafty, přičemž do severní Evropy se bude vyvážet především bionafta, která je odolnější vůči nízkým teplotám.

| — | Výpočet prosté průměrné vývozní ceny pro účely tohoto posouzení proto přesně zachycuje průměrnou cenu, která by byla pozorována na trhu Unie, a neklade nepřiměřený důraz na vývoz do Kanady a Norska, jelikož by se pravděpodobně do Unie vyvážela směs různých druhů bionafty z důvodu velmi rozdílných klimatických podmínek v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

—

Výpočet prosté průměrné vývozní ceny pro účely tohoto posouzení proto přesně zachycuje průměrnou cenu, která by byla pozorována na trhu Unie, a neklade nepřiměřený důraz na vývoz do Kanady a Norska, jelikož by se pravděpodobně do Unie vyvážela směs různých druhů bionafty z důvodu velmi rozdílných klimatických podmínek v jednotlivých členských státech.

| (143) | S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem vypočítala Komise prostou průměrnou vývozní cenu ve výši 682 USD za tunu (617 EUR). Tato průměrná vývozní cena ve výši 617 EUR je cenou FOB, ke které je třeba připočíst náklady na námořní přepravu a pojištění, aby bylo dosaženo ceny CIF. Tyto náklady by v případě, že by místem určení byla Unie podle žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, činily přibližně 52 USD za tunu (47 EUR za tunu). |
| --- | --- |

(143)

S přihlédnutím ke všem výše uvedeným skutečnostem vypočítala Komise prostou průměrnou vývozní cenu ve výši 682 USD za tunu (617 EUR). Tato průměrná vývozní cena ve výši 617 EUR je cenou FOB, ke které je třeba připočíst náklady na námořní přepravu a pojištění, aby bylo dosaženo ceny CIF. Tyto náklady by v případě, že by místem určení byla Unie podle žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, činily přibližně 52 USD za tunu (47 EUR za tunu).

| (144) | Podle Komise částka ve výši 47 EUR za tunu přiměřeně odpovídala dodatečným nákladům na námořní přepravu do jiných míst určení a příslušné pojištění. Průměrná cena vývozu z USA do třetích zemí byla proto stanovena na 617 EUR (FOB), která by byla, i kdybychom připočetli náklady na námořní přepravu, náklady na pojištění a stávající clo (6,5 %) (celkem zaokrouhleno nahoru na 104 EUR za tunu s cílem rovněž zahrnout některé dodatečné výdaje vzniklé po dovozu) při vývozu z USA do EU (celkem přibližně 721 EUR za tunu), výrazně pod úrovní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie, která činí 771 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(144)

Podle Komise částka ve výši 47 EUR za tunu přiměřeně odpovídala dodatečným nákladům na námořní přepravu do jiných míst určení a příslušné pojištění. Průměrná cena vývozu z USA do třetích zemí byla proto stanovena na 617 EUR (FOB), která by byla, i kdybychom připočetli náklady na námořní přepravu, náklady na pojištění a stávající clo (6,5 %) (celkem zaokrouhleno nahoru na 104 EUR za tunu s cílem rovněž zahrnout některé dodatečné výdaje vzniklé po dovozu) při vývozu z USA do EU (celkem přibližně 721 EUR za tunu), výrazně pod úrovní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie, která činí 771 EUR za tunu.

| (145) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by vyvážející výrobci z USA byli schopni prodávat za cenu nižší než 771 EUR za tunu a proniknout na trh Unie, což by je motivovalo k přesměrování části stávajícího vývozu do třetích zemí na trh Unie, který je cenově přitažlivější než trhy některých jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(145)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by vyvážející výrobci z USA byli schopni prodávat za cenu nižší než 771 EUR za tunu a proniknout na trh Unie, což by je motivovalo k přesměrování části stávajícího vývozu do třetích zemí na trh Unie, který je cenově přitažlivější než trhy některých jiných třetích zemí.

4.6.   Praktiky obcházení předpisů a absorpce

Praktiky obcházení předpisů a absorpce

| (146) | Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že antisubvenční opatření uložená v roce 2009 jsou obcházena prostřednictvím překládky přes Kanadu a změnou ve složení směsi. Existence takových praktik prokazuje zájem některých výrobců v USA o vstup na trh Unie, a to i po uložení opatření, a jsou proto považovány za známku přitažlivosti trhu Unie pro výrobce bionafty v USA. |
| --- | --- |

(146)

Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že antisubvenční opatření uložená v roce 2009 jsou obcházena prostřednictvím překládky přes Kanadu a změnou ve složení směsi. Existence takových praktik prokazuje zájem některých výrobců v USA o vstup na trh Unie, a to i po uložení opatření, a jsou proto považovány za známku přitažlivosti trhu Unie pro výrobce bionafty v USA.

4.7.   Závěr

Závěr

| (147) | S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že subvencování pokračuje. Vzhledem k významné volné kapacitě výrobního odvětví bionafty USA a přitažlivosti trhu Unie z hlediska jeho velikosti a prodejní ceny, zejména s ohledem na cenovou úroveň vývozu z USA do třetích zemí, dospěla Komise k závěru, že je pravděpodobné, že výrobci bionafty v USA obnoví vývoz bionafty za subvencované ceny na trh Unie ve velkém objemu, pokud opatření pozbudou platnosti. |
| --- | --- |

(147)

S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že subvencování pokračuje. Vzhledem k významné volné kapacitě výrobního odvětví bionafty USA a přitažlivosti trhu Unie z hlediska jeho velikosti a prodejní ceny, zejména s ohledem na cenovou úroveň vývozu z USA do třetích zemí, dospěla Komise k závěru, že je pravděpodobné, že výrobci bionafty v USA obnoví vývoz bionafty za subvencované ceny na trh Unie ve velkém objemu, pokud opatření pozbudou platnosti.

5.   ÚJMA

ÚJMA

5.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (148) | Podle údajů poskytnutých žadatelem vyrobilo obdobný výrobek v posuzovaném období 49 výrobců v Unii. Tyto společnosti představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(148)

Podle údajů poskytnutých žadatelem vyrobilo obdobný výrobek v posuzovaném období 49 výrobců v Unii. Tyto společnosti představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

| (149) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 14 milionů tun. Tento údaj určila Komise na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 17,5 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(149)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 14 milionů tun. Tento údaj určila Komise na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 17,5 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

5.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (150) | Komise určila spotřebu v Unii na základě informací výrobního odvětví a údajů o dovozu z databáze Comext. |
| --- | --- |

(150)

Komise určila spotřebu v Unii na základě informací výrobního odvětví a údajů o dovozu z databáze Comext.

| (151) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2

  Spotřeba v Unii (v tunách) (42) | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii (v tunách) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Index | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Zdroj: údaje výrobního odvětví Unie a databáze Comext |

(151)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii (v tunách) (42)

42

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba v Unii (v tunách)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Index

Index

100

100

112

112

114

114

122

122

Zdroj: údaje výrobního odvětví Unie a databáze Comext

| (152) | Během období přezkumného šetření se spotřeba bionafty v Unii, vypočítaná jako součet dovozu bionafty a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU, zvýšila o 22 %, tj. z 13,8 milionu tun v roce 2017 na 16,9 milionu tun. |
| --- | --- |

(152)

Během období přezkumného šetření se spotřeba bionafty v Unii, vypočítaná jako součet dovozu bionafty a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU, zvýšila o 22 %, tj. z 13,8 milionu tun v roce 2017 na 16,9 milionu tun.

5.3.   Dovoz dotčeného výrobku z USA

Dovoz dotčeného výrobku z USA

5.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (153) | Objem dovozu určila Komise na základě údajů poskytnutých Eurostatem (z databáze Comext). Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů o domácím prodeji výrobního odvětví Unie poskytnutých žadatelem a údajů o obchodu z databáze Comext. |
| --- | --- |

(153)

Objem dovozu určila Komise na základě údajů poskytnutých Eurostatem (z databáze Comext). Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů o domácím prodeji výrobního odvětví Unie poskytnutých žadatelem a údajů o obchodu z databáze Comext.

| (154) | Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

  Tabulka 3

  Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny (43) | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v tunách) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Index | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Podíl na trhu | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Průměrná cena EUR/t | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Index | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Zdroj: databáze Comext, údaje o prodeji výrobního odvětví Unie pro výpočet podílu na trhu |

(154)

Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny (43)

43

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z dotčené země (v tunách)

176

2 339

139

156

Index

Index

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Podíl na trhu

0 %

0 %

0 %

0 %

Průměrná cena EUR/t

1 243

972

1 269

1 812

Index

Index

100

100

78

78

102

102

146

146

Zdroj: databáze Comext, údaje o prodeji výrobního odvětví Unie pro výpočet podílu na trhu

| (155) | Po uložení opatření v roce 2009 dovoz z USA prakticky ustal a během období přezkumného šetření činil pouze 156 tun (ve srovnání s více než 1 137 000 tunami v původním období šetření). Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu nelze průměrné ceny považovat za reprezentativní. |
| --- | --- |

(155)

Po uložení opatření v roce 2009 dovoz z USA prakticky ustal a během období přezkumného šetření činil pouze 156 tun (ve srovnání s více než 1 137 000 tunami v původním období šetření). Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu nelze průměrné ceny považovat za reprezentativní.

5.3.2.   Ceny a cenové podbízení

Ceny a cenové podbízení

| (156) | Během období přezkumného šetření se neuskutečnil prakticky žádný dovoz bionafty z USA do Unie, který by mohl být použit jako spolehlivý základ pro výpočet cenového podbízení. |
| --- | --- |

(156)

Během období přezkumného šetření se neuskutečnil prakticky žádný dovoz bionafty z USA do Unie, který by mohl být použit jako spolehlivý základ pro výpočet cenového podbízení.

| (157) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila alternativně srovnáním:






  1) | vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku, jež byly účtovány odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu (771 EUR za tunu) a |
| --- | --- | --- |

(157)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila alternativně srovnáním:

1)

vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku, jež byly účtovány odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu (771 EUR za tunu) a

| 2) | průměrné vývozní ceny výrobců v USA do třetích zemí, která je odpovídajícím způsobem upravená o náklady na dopravu do Unie a clo EU (721 EUR za tunu – viz 144. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

2)

průměrné vývozní ceny výrobců v USA do třetích zemí, která je odpovídajícím způsobem upravená o náklady na dopravu do Unie a clo EU (721 EUR za tunu – viz 144. bod odůvodnění).

| (158) | Výsledkem tohoto srovnání je cenové podbízení ve výši 6,4 %. |
| --- | --- |

(158)

Výsledkem tohoto srovnání je cenové podbízení ve výši 6,4 %.

5.3.3.   Dovoz z jiných třetích zemí

Dovoz z jiných třetích zemí

| (159) | Během období přezkumného šetření činil dovoz ze třetích zemí 3 750 000 tun, což odpovídalo přibližně 22 % celkové spotřeby Unie. Hlavními zdroji dovozu bionafty byly vedle USA i Argentina (24 % dovozu do EU), Malajsie (18 %), Singapur (13 %) a Indonésie (5 %). |
| --- | --- |

(159)

Během období přezkumného šetření činil dovoz ze třetích zemí 3 750 000 tun, což odpovídalo přibližně 22 % celkové spotřeby Unie. Hlavními zdroji dovozu bionafty byly vedle USA i Argentina (24 % dovozu do EU), Malajsie (18 %), Singapur (13 %) a Indonésie (5 %).

| (160) | (Souhrnný) objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu bionafty z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 4

  Dovoz ze třetích zemí (44)











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Objem (v tunách) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Index | 100 | 412 | 245 | 255 |
| Podíl na trhu | 3 % | 10 % | 6 % | 5 % |
| Průměrná cena
  EUR/tuna | 635 | 620 | 707 | 728 |
| Index | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malajsie | Objem (v tunách) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Index | 100 | 116 | 218 | 202 |
| Podíl na trhu | 2 % | 3 % | 5 % | 4 % |
| Průměrná cena
  EUR/t | 952 | 813 | 669 | 730 |
| Index | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonésie | Objem (v tunách) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Index | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| Podíl na trhu | 0 % | 5 % | 5 % | 1 % |
| Průměrná cena
  EUR/t | 803 | 671 | 636 | 665 |
| Index | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Jiné třetí země | Objem (v tunách) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Index | 100 | 100 | 177 | 241 |
| Podíl na trhu | 6 % | 5 % | 9 % | 12 % |
| Průměrná cena
  EUR/t | 662 | 723 | 829 | 874 |
| Index | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí vyjma USA | Objem (v tunách) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Index | 100 | 224 | 247 | 245 |
| Podíl na trhu | 11 % | 22 % | 24 % | 22 % |
| Průměrná cena
  EUR/t | 721 | 678 | 732 | 802 |
| Index | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Zdroj: databáze Comext, údaje o prodeji výrobního odvětví EU pro výpočet podílu na trhu |

(160)

(Souhrnný) objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu bionafty z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovoz ze třetích zemí (44)

44

Země

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Argentina

Objem (v tunách)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Index

Index

100

100

412

412

245

245

255

255

Podíl na trhu

3 %

10 %

6 %

5 %

Průměrná cena

EUR/tuna

635

620

707

728

Index

Index

100

100

98

98

111

111

115

115

Malajsie

Objem (v tunách)

335 769

388 615

731 679

679 860

Index

Index

100

100

116

116

218

218

202

202

Podíl na trhu

2 %

3 %

5 %

4 %

Průměrná cena

EUR/t

952

813

669

730

Index

Index

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonésie

Objem (v tunách)

24 984

777 992

743 456

195 858

Index

Index

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Podíl na trhu

0 %

5 %

5 %

1 %

Průměrná cena

EUR/t

803

671

636

665

Index

Index

100

100

84

84

79

79

83

83

Jiné třetí země

Objem (v tunách)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Index

Index

100

100

100

100

177

177

241

241

Podíl na trhu

6 %

5 %

9 %

12 %

Průměrná cena

EUR/t

662

723

829

874

Index

Index

100

100

109

109

125

125

132

132

Celkový dovoz ze všech třetích zemí vyjma USA

Objem (v tunách)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Index

Index

100

100

224

224

247

247

245

245

Podíl na trhu

11 %

22 %

24 %

22 %

Průměrná cena

EUR/t

721

678

732

802

Index

Index

100

100

94

94

102

102

111

111

Zdroj: databáze Comext, údaje o prodeji výrobního odvětví EU pro výpočet podílu na trhu

| (161) | Cla na dovoz z Argentiny a Indonésie – dvou hlavních zemí vyvážejících bionaftu – byla v roce 2018 zrušena. Z toho důvodu se dovoz ze třetích zemí v roce 2018 zvýšil a v roce 2019 a během období přezkumného šetření setrval na úrovni kolem 3,8 milionu tun. Dovoz ze třetích zemí mimo USA se během posuzovaného období celkově zvýšil o 145 %. Jejich podíl na trhu během posuzovaného období rovněž vzrostl z 11 % na 22 %. |
| --- | --- |

(161)

Cla na dovoz z Argentiny a Indonésie – dvou hlavních zemí vyvážejících bionaftu – byla v roce 2018 zrušena. Z toho důvodu se dovoz ze třetích zemí v roce 2018 zvýšil a v roce 2019 a během období přezkumného šetření setrval na úrovni kolem 3,8 milionu tun. Dovoz ze třetích zemí mimo USA se během posuzovaného období celkově zvýšil o 145 %. Jejich podíl na trhu během posuzovaného období rovněž vzrostl z 11 % na 22 %.

| (162) | Ceny se však liší podle jednotlivých zemí. |
| --- | --- |

(162)

Ceny se však liší podle jednotlivých zemí.

| (163) | Pokud jde o Argentinu, která představuje hlavní zdroj dovozu, Komise v únoru 2019 uložila konečná antisubvenční opatření na dovoz bionafty z této země a zároveň přijala rozhodnutí, kterým přijala přísliby udržitelných cen (známé jako závazky) učiněné osmi argentinskými výrobci a argentinským sdružením pro biopaliva (dále jen „CARBIO“). Díky tomu došlo ve srovnání s rokem 2018 k výraznému zvýšení cen, konkrétně o 14 % v roce 2019 a o 17 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(163)

Pokud jde o Argentinu, která představuje hlavní zdroj dovozu, Komise v únoru 2019 uložila konečná antisubvenční opatření na dovoz bionafty z této země a zároveň přijala rozhodnutí, kterým přijala přísliby udržitelných cen (známé jako závazky) učiněné osmi argentinskými výrobci a argentinským sdružením pro biopaliva (dále jen „CARBIO“). Díky tomu došlo ve srovnání s rokem 2018 k výraznému zvýšení cen, konkrétně o 14 % v roce 2019 a o 17 % v období přezkumného šetření.

| (164) | V případě Indonésie a Malajsie zaznamenaly ceny klesající trend. Ceny u ostatních třetích zemí však významně vzrostly. Celkově se průměrné prodejní ceny dovozu z třetích zemí jiných než USA během posuzovaného období zvýšily o 11 %. Toto zvýšení cen odpovídá vývoji cen zaznamenanému u dovozu z dotčených zemí v tabulce 3 výše. Avšak tento vývoj cen se liší od vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v tabulce 8 níže. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku zaznamenaly v souvislosti se snížením výrobních nákladů klesající trend. V důsledku toho se cenový rozdíl mezi vývozci ze třetích zemí a výrobci v Unii zařazenými do vzorku snížil, a tím se zvýšila konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(164)

V případě Indonésie a Malajsie zaznamenaly ceny klesající trend. Ceny u ostatních třetích zemí však významně vzrostly. Celkově se průměrné prodejní ceny dovozu z třetích zemí jiných než USA během posuzovaného období zvýšily o 11 %. Toto zvýšení cen odpovídá vývoji cen zaznamenanému u dovozu z dotčených zemí v tabulce 3 výše. Avšak tento vývoj cen se liší od vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v tabulce 8 níže. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku zaznamenaly v souvislosti se snížením výrobních nákladů klesající trend. V důsledku toho se cenový rozdíl mezi vývozci ze třetích zemí a výrobci v Unii zařazenými do vzorku snížil, a tím se zvýšila konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie.

5.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (165) | V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(165)

V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (166) | Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(166)

Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (167) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posoudila na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dalších odvětvově specifických makroekonomických údajů, například údajů FAO-OECD. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(167)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posoudila na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dalších odvětvově specifických makroekonomických údajů, například údajů FAO-OECD. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (168) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování. |
| --- | --- |

(168)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování.

| (169) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(169)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

5.4.2.   Makroekonomické ukazatele (45)

45

5.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (170) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Index | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Index | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Využití kapacity | 79 % | 79 % | 83 % | 80 % |
| Index | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(170)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Index

Index

100

100

104

104

110

110

111

111

Výrobní kapacita (v tunách)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Index

Index

100

100

104

104

105

105

109

109

Využití kapacity

79 %

79 %

83 %

80 %

Index

Index

100

100

100

100

105

105

101

101

Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (171) | Výroba v Unii vzrostla z 12,6 milionu tun v roce 2017 na 14 milionů tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 11 % během posuzovaného období. S ohledem na zvýšení spotřeby o 22 % v průběhu posuzovaného období zareagovalo výrobní odvětví Unie pozitivně prostřednictvím zvýšení výroby. |
| --- | --- |

(171)

Výroba v Unii vzrostla z 12,6 milionu tun v roce 2017 na 14 milionů tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 11 % během posuzovaného období. S ohledem na zvýšení spotřeby o 22 % v průběhu posuzovaného období zareagovalo výrobní odvětví Unie pozitivně prostřednictvím zvýšení výroby.

| (172) | Výrobní kapacita současně během posuzovaného období vzrostla o 9 % a dosáhla 17,5 milionu tun v období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie rozvíjí svou kapacitu s cílem reagovat na vzrůstající poptávku. Podle jedné zprávy (46) se toto rozšíření kapacity týká především výroby hydrogenačně upraveného rostlinného oleje. |
| --- | --- |

(172)

Výrobní kapacita současně během posuzovaného období vzrostla o 9 % a dosáhla 17,5 milionu tun v období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie rozvíjí svou kapacitu s cílem reagovat na vzrůstající poptávku. Podle jedné zprávy (46) se toto rozšíření kapacity týká především výroby hydrogenačně upraveného rostlinného oleje.

46

| (173) | V důsledku souběžného zvyšování výroby a výrobní kapacity bylo využití kapacity během posuzovaného období stabilní a pohybovalo se okolo 80 %. |
| --- | --- |

(173)

V důsledku souběžného zvyšování výroby a výrobní kapacity bylo využití kapacity během posuzovaného období stabilní a pohybovalo se okolo 80 %.

5.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (174) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Index | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Podíl na trhu | 89 % | 78 % | 76 % | 78 % |
| Index | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(174)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Index

Index

100

100

97

97

97

97

107

107

Podíl na trhu

89 %

78 %

76 %

78 %

Index

Index

100

100

87

87

85

85

88

88

Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (175) | Výrobní odvětví Unie zvýšilo svůj prodej na trhu Unie z 12,3 milionu tun v roce 2017 na 13,2 milionu tun v období přezkumného šetření (+7 %). |
| --- | --- |

(175)

Výrobní odvětví Unie zvýšilo svůj prodej na trhu Unie z 12,3 milionu tun v roce 2017 na 13,2 milionu tun v období přezkumného šetření (+7 %).

| (176) | Jelikož spotřeba v Unii vzrostla o 22 %, klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu odpovídajícím způsobem, z přibližně 89 % v roce 2017 na 78 % v období přezkumného šetření. Toto snížení podílu na trhu souvisí s nárůstem dovozu ze třetích zemí, zejména od roku 2018 (161. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(176)

Jelikož spotřeba v Unii vzrostla o 22 %, klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu odpovídajícím způsobem, z přibližně 89 % v roce 2017 na 78 % v období přezkumného šetření. Toto snížení podílu na trhu souvisí s nárůstem dovozu ze třetích zemí, zejména od roku 2018 (161. bod odůvodnění).

5.4.2.3.   Růst

Růst

| (177) | Řada ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, prodej, zaměstnanost) svědčí o tom, že v daném období výrobní odvětví Unie zaznamenalo kladný růst. Tento růst je však ve srovnání s vývojem spotřeby bionafty ve stejném období pouze mírný. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během referenčního období ve skutečnosti snížil. |
| --- | --- |

(177)

Řada ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, prodej, zaměstnanost) svědčí o tom, že v daném období výrobní odvětví Unie zaznamenalo kladný růst. Tento růst je však ve srovnání s vývojem spotřeby bionafty ve stejném období pouze mírný. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během referenčního období ve skutečnosti snížil.

5.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (178) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Index | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Index | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(178)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

2 643

3 126

3 527

3 909

Index

Index

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

4 782

4 211

3 950

3 577

Index

Index

100

100

88

88

83

83

75

75

Zdroj: informace poskytnuté žadatelem a výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (179) | Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost z 2 643 na 3 909, což představuje nárůst o 48 %. |
| --- | --- |

(179)

Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost z 2 643 na 3 909, což představuje nárůst o 48 %.

| (180) | Jelikož výroba zaznamenala pomalejší růst (+11 %), projevilo se to poklesem produktivity (–25 %). |
| --- | --- |

(180)

Jelikož výroba zaznamenala pomalejší růst (+11 %), projevilo se to poklesem produktivity (–25 %).

5.4.2.5.   Rozsah výše subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování

Rozsah výše subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování

| (181) | Jak bylo objasněno v 155. bodě odůvodnění, dovoz bionafty prakticky ustal po uložení vyrovnávacích opatření a během období přezkumného šetření se prakticky neuskutečnil žádný subvencovaný dovoz z USA. Rozsah subvencování proto nebylo možné na základě skutečných údajů posoudit, byl tedy odhadován jako stále významně nad úrovní de minimis. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení subvencování, jestliže by byla vyrovnávací opatření zrušena. |
| --- | --- |

(181)

Jak bylo objasněno v 155. bodě odůvodnění, dovoz bionafty prakticky ustal po uložení vyrovnávacích opatření a během období přezkumného šetření se prakticky neuskutečnil žádný subvencovaný dovoz z USA. Rozsah subvencování proto nebylo možné na základě skutečných údajů posoudit, byl tedy odhadován jako stále významně nad úrovní de minimis. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení subvencování, jestliže by byla vyrovnávací opatření zrušena.

de minimis

| (182) | V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti vykazovalo výrobní odvětví Unie známky překonání účinků dřívějšího subvencování. Během posuzovaného období v současném přezkumu před pozbytím platnosti proces překonání účinků dumpingu pokračoval, jak ukazuje příznivý vývoj hlavních ukazatelů újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(182)

V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti vykazovalo výrobní odvětví Unie známky překonání účinků dřívějšího subvencování. Během posuzovaného období v současném přezkumu před pozbytím platnosti proces překonání účinků dumpingu pokračoval, jak ukazuje příznivý vývoj hlavních ukazatelů újmy pro výrobní odvětví Unie.

5.4.3.   Mikroekonomické ukazatele (47)

47

5.4.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (183) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Průměrná cena rostlinných olejů (index) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Index | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Zdroj: společnosti zařazené do vzorku, organizace FAO (index cen rostlinného oleje) |

(183)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu)

834

801

771

771

Index

Index

100

100

96

96

92

92

92

92

Průměrná cena rostlinných olejů (index)

100

86

81

86

Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)

828

778

760

755

Index

Index

100

100

94

94

92

92

91

91

Zdroj: společnosti zařazené do vzorku, organizace FAO (index cen rostlinného oleje)

| (184) | Během posuzovaného období se výrobní náklady snížily o 9 % (z 828 EUR za tunu na 755 EUR za tunu). Toto snížení částečně zapříčinil pokles cen rostlinných olejů, které v daném období klesaly. Ačkoli nejsou všechna biopaliva vyráběna z rostlinných olejů, je cena rostlinných olejů dobrým ukazatelem ceny hlavního vstupu pro výrobu bionafty. |
| --- | --- |

(184)

Během posuzovaného období se výrobní náklady snížily o 9 % (z 828 EUR za tunu na 755 EUR za tunu). Toto snížení částečně zapříčinil pokles cen rostlinných olejů, které v daném období klesaly. Ačkoli nejsou všechna biopaliva vyráběna z rostlinných olejů, je cena rostlinných olejů dobrým ukazatelem ceny hlavního vstupu pro výrobu bionafty.

| (185) | Průměrná prodejní cena se snížila o 8 %, a to z 834 EUR za tunu v roce 2017 na 771 EUR za tunu v období přezkumného šetření. Toto snížení může souviset se zaznamenaným poklesem ceny výroby (viz 183. a 184. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(185)

Průměrná prodejní cena se snížila o 8 %, a to z 834 EUR za tunu v roce 2017 na 771 EUR za tunu v období přezkumného šetření. Toto snížení může souviset se zaznamenaným poklesem ceny výroby (viz 183. a 184. bod odůvodnění).

5.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (186) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Index | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Zdroj: společnosti zařazené do vzorku |

(186)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

63 785

70 533

72 306

72 533

Index

Index

100

100

111

111

113

113

114

114

Zdroj: společnosti zařazené do vzorku

| (187) | Průměrné náklady práce se ve společnostech zařazených do vzorku během období přezkumného šetření zvýšily o 14 %. Toto zvýšení má spíše malý dopad, neboť náklady práce představují pouze asi 3 % celkových výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(187)

Průměrné náklady práce se ve společnostech zařazených do vzorku během období přezkumného šetření zvýšily o 14 %. Toto zvýšení má spíše malý dopad, neboť náklady práce představují pouze asi 3 % celkových výrobních nákladů.

5.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (188) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Index | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 0,8 % | 1,0 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Index | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Zdroj: společnosti zařazené do vzorku |

(188)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

99 868

126 345

124 567

114 216

Index

Index

100

100

127

127

125

125

114

114

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

0,8 %

1,0 %

0,9 %

0,8 %

Index

Index

100

100

121

121

113

113

103

103

Zdroj: společnosti zařazené do vzorku

| (189) | Stav zásob byl stabilní a pohyboval se kolem 1 % výroby. Tento poměr je velmi nízký a naznačuje, že výrobní odvětví je schopno pracovat na vyžádání a formou „just-in-time“ (přesně na čas) a snižovat stav zásob. Tento přístup je rovněž nezbytný z toho důvodu, aby se zabránilo degradaci bionafty. |
| --- | --- |

(189)

Stav zásob byl stabilní a pohyboval se kolem 1 % výroby. Tento poměr je velmi nízký a naznačuje, že výrobní odvětví je schopno pracovat na vyžádání a formou „just-in-time“ (přesně na čas) a snižovat stav zásob. Tento přístup je rovněž nezbytný z toho důvodu, aby se zabránilo degradaci bionafty.

5.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (190) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 0,96 % | 2,13 % | 1,78 % | 2,84 % |
| Index | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Peněžní tok (v EUR) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Index | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Investice (v EUR) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Index | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Návratnost investic | 22 % | 29 % | 25 % | 44 % |
| Index | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Zdroj: společnosti zařazené do vzorku |

(190)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

0,96 %

2,13 %

1,78 %

2,84 %

Index

Index

100

100

223

223

186

186

297

297

Peněžní tok (v EUR)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Index

Index

100

100

24

24

121

121

129

129

Investice (v EUR)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Index

Index

100

100

51

51

85

85

42

42

Návratnost investic

22 %

29 %

25 %

44 %

Index

Index

100

100

128

128

112

112

198

198

Zdroj: společnosti zařazené do vzorku

| (191) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost sice setrvala na nízké úrovni, přesto však v posuzovaném období vykazuje mírně pozitivní trend, když se zvýšila z 1 % na 3 %. Toto zvýšení souviselo s klesajícími výrobními náklady společností zařazených do vzorku (–9 %). Mimo tento průměr se však ziskovost u jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku velmi liší, přičemž některé společnosti nevykázaly žádný zisk. |
| --- | --- |

(191)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost sice setrvala na nízké úrovni, přesto však v posuzovaném období vykazuje mírně pozitivní trend, když se zvýšila z 1 % na 3 %. Toto zvýšení souviselo s klesajícími výrobními náklady společností zařazených do vzorku (–9 %). Mimo tento průměr se však ziskovost u jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku velmi liší, přičemž některé společnosti nevykázaly žádný zisk.

| (192) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok zaznamenal na konci posuzovaného období (v roce 2019 a v první polovině roku 2020) zvýšení. V roce 2018 však peněžní tok prudce poklesl. Tento pokles byl v roce 2018 zapříčiněn především specifickou situací jedné ze společností zařazených do vzorku, která má zvláštní obchodní model. U dalších dvou společností zařazených do vzorku byl trend spíše stabilní. |
| --- | --- |

(192)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok zaznamenal na konci posuzovaného období (v roce 2019 a v první polovině roku 2020) zvýšení. V roce 2018 však peněžní tok prudce poklesl. Tento pokles byl v roce 2018 zapříčiněn především specifickou situací jedné ze společností zařazených do vzorku, která má zvláštní obchodní model. U dalších dvou společností zařazených do vzorku byl trend spíše stabilní.

| (193) | Investice do společností zařazených do vzorku nemají během posuzovaného období jasný trend. Meziroční výši investic mohou zvýšit či snížit investice jednotlivých společností zařazených do vzorku nebo absence investic. Investice během posuzovaného období tvořily přibližně 1–2 % obratu, což je nízká úroveň. |
| --- | --- |

(193)

Investice do společností zařazených do vzorku nemají během posuzovaného období jasný trend. Meziroční výši investic mohou zvýšit či snížit investice jednotlivých společností zařazených do vzorku nebo absence investic. Investice během posuzovaného období tvořily přibližně 1–2 % obratu, což je nízká úroveň.

| (194) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Během posuzovaného období se vyvíjela kladně a v období přezkumného šetření setrvávala na vysoké úrovni. Tato vysoká návratnost investic však převážně souvisí spíše s nízkou čistou účetní hodnotou investic než s vysokým ziskem. |
| --- | --- |

(194)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Během posuzovaného období se vyvíjela kladně a v období přezkumného šetření setrvávala na vysoké úrovni. Tato vysoká návratnost investic však převážně souvisí spíše s nízkou čistou účetní hodnotou investic než s vysokým ziskem.

5.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (195) | Během posuzovaného období se v souvislosti s téměř neexistujícím dovozem z USA významně zvýšil objem dovozu ze třetích zemí (o 145 %), zvýšila se však také jeho cenová hladina (o 11 %). Zároveň se v souvislosti se snížením výrobních nákladů (o 9 %) snížily ceny výrobního odvětví Unie (o 8 %). V důsledku toho se cenový rozdíl mezi vývozci ze třetích zemí a výrobci v Unii zařazenými do vzorku snížil, a tím se zvýšila konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(195)

Během posuzovaného období se v souvislosti s téměř neexistujícím dovozem z USA významně zvýšil objem dovozu ze třetích zemí (o 145 %), zvýšila se však také jeho cenová hladina (o 11 %). Zároveň se v souvislosti se snížením výrobních nákladů (o 9 %) snížily ceny výrobního odvětví Unie (o 8 %). V důsledku toho se cenový rozdíl mezi vývozci ze třetích zemí a výrobci v Unii zařazenými do vzorku snížil, a tím se zvýšila konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie.

| (196) | Ukazatele újmy ukazují celkově během posuzovaného období kladný vývoj, zejména pokud jde o výrobu (+11 %), výrobní kapacitu (+9 %) a prodej (+7 %). Dále je z nich patrné, že výrobní odvětví bionafty Unie pomalu překonává účinky dřívější utrpěné újmy. Z analýzy ukazatelů újmy vyplývá, že výrobnímu odvětví Unie není v současnosti působena podstatná újma. Některé ukazatele, zejména nízká ziskovost (≤ 3 %), však naznačují, že se stále nachází ve složité hospodářské situaci. |
| --- | --- |

(196)

Ukazatele újmy ukazují celkově během posuzovaného období kladný vývoj, zejména pokud jde o výrobu (+11 %), výrobní kapacitu (+9 %) a prodej (+7 %). Dále je z nich patrné, že výrobní odvětví bionafty Unie pomalu překonává účinky dřívější utrpěné újmy. Z analýzy ukazatelů újmy vyplývá, že výrobnímu odvětví Unie není v současnosti působena podstatná újma. Některé ukazatele, zejména nízká ziskovost (≤ 3 %), však naznačují, že se stále nachází ve složité hospodářské situaci.

| (197) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(197)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.

6.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (198) | Komise v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, kterou by mohl způsobit subvencovaný dovoz z USA, kdyby opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(198)

Komise v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, kterou by mohl způsobit subvencovaný dovoz z USA, kdyby opatření pozbyla platnosti.

| (199) | Komise v tomto ohledu posoudila výrobní kapacitu a volnou kapacitu v USA, pravděpodobné úrovně cen dovozu z USA při neexistenci vyrovnávacích opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie, včetně cenového podbízení bez vyrovnávacích opatření. |
| --- | --- |

(199)

Komise v tomto ohledu posoudila výrobní kapacitu a volnou kapacitu v USA, pravděpodobné úrovně cen dovozu z USA při neexistenci vyrovnávacích opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie, včetně cenového podbízení bez vyrovnávacích opatření.

6.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v USA

Výrobní kapacita a volná kapacita v USA

| (200) | Jak je popsáno v oddíle 4.5.1 výše, objem, který by mohli výrobci bionafty v USA vyvážet, je v porovnání s velikostí trhu Unie významný. Volné kapacity během období přezkumného šetření představovaly 18 % spotřeby Unie. Na základě této skutečnosti dospěla Komise k závěru, že dostupné volné kapacity jsou významné. |
| --- | --- |

(200)

Jak je popsáno v oddíle 4.5.1 výše, objem, který by mohli výrobci bionafty v USA vyvážet, je v porovnání s velikostí trhu Unie významný. Volné kapacity během období přezkumného šetření představovaly 18 % spotřeby Unie. Na základě této skutečnosti dospěla Komise k závěru, že dostupné volné kapacity jsou významné.

6.2.   Pravděpodobná úroveň cen dovozu z USA při neexistenci vyrovnávacích opatření

Pravděpodobná úroveň cen dovozu z USA při neexistenci vyrovnávacích opatření

| (201) | Jak je popsáno v oddíle 4.5.3 výše, výrobci v USA podle stávající cenové politiky na vývozních trzích třetích zemí vyváželi na své hlavní trhy třetích zemí za ceny, které byly nižší než domácí ceny v USA. Jak je uvedeno ve 157. až 158. bodě odůvodnění výše, tyto ceny rovněž představují ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průměru cenové podbízení v přibližné výši 6,4 %. Vzhledem k cenové úrovni vývozu z USA na jiné třetí trhy je proto vývoz do Unie pro vývozce v USA potenciálně mnohem přitažlivější. Mimoto, jak je uvedeno v oddílu 4.5.3 výše, je trh Unie velmi přitažlivý, protože je největším světovým trhem a platí na něm významné unijní a vnitrostátní pobídky ke spotřebě bionafty. |
| --- | --- |

(201)

Jak je popsáno v oddíle 4.5.3 výše, výrobci v USA podle stávající cenové politiky na vývozních trzích třetích zemí vyváželi na své hlavní trhy třetích zemí za ceny, které byly nižší než domácí ceny v USA. Jak je uvedeno ve 157. až 158. bodě odůvodnění výše, tyto ceny rovněž představují ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průměru cenové podbízení v přibližné výši 6,4 %. Vzhledem k cenové úrovni vývozu z USA na jiné třetí trhy je proto vývoz do Unie pro vývozce v USA potenciálně mnohem přitažlivější. Mimoto, jak je uvedeno v oddílu 4.5.3 výše, je trh Unie velmi přitažlivý, protože je největším světovým trhem a platí na něm významné unijní a vnitrostátní pobídky ke spotřebě bionafty.

6.3.   Pravděpodobný dopad na výrobní odvětví Unie

Pravděpodobný dopad na výrobní odvětví Unie

| (202) | Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, vyvíjel by významný objem subvencované bionafty z USA velmi silný tlak na snižování cen v Unii a měl by rovněž významný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. V důsledku by se pravděpodobně snížil objem výroby a prodeje výrobního odvětví Unie a nízké zisky, kterých toto výrobní odvětví v současné době dosahuje, by se proměnily ve ztráty. |
| --- | --- |

(202)

Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, vyvíjel by významný objem subvencované bionafty z USA velmi silný tlak na snižování cen v Unii a měl by rovněž významný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. V důsledku by se pravděpodobně snížil objem výroby a prodeje výrobního odvětví Unie a nízké zisky, kterých toto výrobní odvětví v současné době dosahuje, by se proměnily ve ztráty.

| (203) | Komise dále posoudila možný dopad dovozu prostřednictvím modelování dvou pravděpodobných scénářů, pokud by opatření pozbyla platnosti, a to 1) prudkého nárůstu dovozu z USA a 2) poklesu cen v EU v důsledku zvýšené konkurence, přičemž žádné další okolnosti by se nezměnily. |
| --- | --- |

(203)

Komise dále posoudila možný dopad dovozu prostřednictvím modelování dvou pravděpodobných scénářů, pokud by opatření pozbyla platnosti, a to 1) prudkého nárůstu dovozu z USA a 2) poklesu cen v EU v důsledku zvýšené konkurence, přičemž žádné další okolnosti by se nezměnily.

| (204) | V prvním scénáři Komise modelovala dvě možné úrovně dovozu z USA. V první možnosti by objem dovozu z USA dosáhl svého historického maxima (během období původního šetření (48)), tj. 1,1 milionu tun. V důsledku zvýšení dovozu z USA a následného poklesu prodeje výrobního odvětví Unie by ziskovost výrobního odvětví EU klesla o 0,14 procentního bodu, tj. z +2,84 % na +2,70 %. V druhé možnosti se zohlednilo velmi významné zvětšení trhu EU ze 6,6 milionu tun během období původního šetření na 17 milionů tun během období přezkumného šetření (+158 %). Na základě toho Komise modelovala prudký nárůst dovozu odpovídající totožnému podílu USA na trhu o 17,2 % jako v období původního šetření. V důsledku toho ziskovost výrobního odvětví Unie klesla o 0,41 procentního bodu – z 2,84 % na 2,43 %. V obou případech lze dopad prudkého nárůstu dovozu z USA ve stálých cenách označit za relativně mírný. Má to souvislost s vysokým podílem variabilních nákladů v odvětví výroby bionafty. |
| --- | --- |

(204)

V prvním scénáři Komise modelovala dvě možné úrovně dovozu z USA. V první možnosti by objem dovozu z USA dosáhl svého historického maxima (během období původního šetření (48)), tj. 1,1 milionu tun. V důsledku zvýšení dovozu z USA a následného poklesu prodeje výrobního odvětví Unie by ziskovost výrobního odvětví EU klesla o 0,14 procentního bodu, tj. z +2,84 % na +2,70 %. V druhé možnosti se zohlednilo velmi významné zvětšení trhu EU ze 6,6 milionu tun během období původního šetření na 17 milionů tun během období přezkumného šetření (+158 %). Na základě toho Komise modelovala prudký nárůst dovozu odpovídající totožnému podílu USA na trhu o 17,2 % jako v období původního šetření. V důsledku toho ziskovost výrobního odvětví Unie klesla o 0,41 procentního bodu – z 2,84 % na 2,43 %. V obou případech lze dopad prudkého nárůstu dovozu z USA ve stálých cenách označit za relativně mírný. Má to souvislost s vysokým podílem variabilních nákladů v odvětví výroby bionafty.

48

| (205) | Ve druhém scénáři se zjistilo, že je dopad poklesu cen potenciálně velmi negativní. V případě poklesu cen v Unii na úroveň vývozních cen z USA do třetích zemí (721 EUR za tunu) by zisk klesl z +2,84 % na –3,88 %. V případě poklesu cen v Unii o 10 %, tj. ze 771 EUR za tunu na 694 EUR za tunu by se zisk snížil z +2,84 % na –7,94 %. Jakýkoli pokles cen, který by byl vyšší než –2,9 %, by každopádně vynuloval zisk výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(205)

Ve druhém scénáři se zjistilo, že je dopad poklesu cen potenciálně velmi negativní. V případě poklesu cen v Unii na úroveň vývozních cen z USA do třetích zemí (721 EUR za tunu) by zisk klesl z +2,84 % na –3,88 %. V případě poklesu cen v Unii o 10 %, tj. ze 771 EUR za tunu na 694 EUR za tunu by se zisk snížil z +2,84 % na –7,94 %. Jakýkoli pokles cen, který by byl vyšší než –2,9 %, by každopádně vynuloval zisk výrobního odvětví Unie.

| (206) | Pokud by opatření pozbyla platnosti, je ve skutečnosti velmi pravděpodobné, že by se na trhu projevily v kombinaci oba výše uvedené scénáře. Lze očekávat, že na trh Unie bude dovážen významný objem bionafty pocházející z USA, a to za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku toho by klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i jeho ceny. To by výrobnímu odvětví Unie způsobilo významné ztráty. |
| --- | --- |

(206)

Pokud by opatření pozbyla platnosti, je ve skutečnosti velmi pravděpodobné, že by se na trhu projevily v kombinaci oba výše uvedené scénáře. Lze očekávat, že na trh Unie bude dovážen významný objem bionafty pocházející z USA, a to za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku toho by klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i jeho ceny. To by výrobnímu odvětví Unie způsobilo významné ztráty.

6.4.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

| (207) | Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na stávající složitou situaci výrobního odvětví Unie dospěla Komise k závěru, že neexistence opatření by se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu subvencovaného dovozu z USA za ceny působící újmu a pravděpodobně by došlo k obnovení podstatné újmy. |
| --- | --- |

(207)

Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na stávající složitou situaci výrobního odvětví Unie dospěla Komise k závěru, že neexistence opatření by se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu subvencovaného dovozu z USA za ceny působící újmu a pravděpodobně by došlo k obnovení podstatné újmy.

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (208) | V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(208)

V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (209) | Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, bude výrobní odvětví Unie s největší pravděpodobností čelit zvýšené nekalé soutěži ze strany výrobců bionafty v USA, která s největší pravděpodobností způsobí náhlé zastavení pokračujícího oživování výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(209)

Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, bude výrobní odvětví Unie s největší pravděpodobností čelit zvýšené nekalé soutěži ze strany výrobců bionafty v USA, která s největší pravděpodobností způsobí náhlé zastavení pokračujícího oživování výrobního odvětví Unie.

| (210) | Komise dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti. |
| --- | --- |

(210)

Komise dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti.

7.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (211) | Proti prodloužení opatření nebyl žádný dovozce. |
| --- | --- |

(211)

Proti prodloužení opatření nebyl žádný dovozce.

| (212) | Společnost Shell Trading Rotterdam tvrdila, že opatření omezila nabídku na trh Unie, a tím způsobila zvýšení cen. Rovněž poukázala na dostupnost bionafty z jiných trhů. |
| --- | --- |

(212)

Společnost Shell Trading Rotterdam tvrdila, že opatření omezila nabídku na trh Unie, a tím způsobila zvýšení cen. Rovněž poukázala na dostupnost bionafty z jiných trhů.

| (213) | Opatření dovozce zjevně nijak výrazně neovlivnila, jelikož jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek. O tom svědčí významný tržní podíl dovozu ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(213)

Opatření dovozce zjevně nijak výrazně neovlivnila, jelikož jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek. O tom svědčí významný tržní podíl dovozu ze třetích zemí.

| (214) | Komise proto dospěla k závěru, že kdyby opatření zůstala nadále v platnosti, nepoškozovalo by to zájem dovozců. |
| --- | --- |

(214)

Komise proto dospěla k závěru, že kdyby opatření zůstala nadále v platnosti, nepoškozovalo by to zájem dovozců.

7.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (215) | Účast uživatelů na šetření byla nízká. |
| --- | --- |

(215)

Účast uživatelů na šetření byla nízká.

| (216) | Dva uživatelé, společnost Preem, která je největším švédským výrobcem paliv, a společnost Valero Energy Ltd Ireland, tvrdili, že prodloužení opatření bude bezprostředně bránit ekologickému rozvoji odvětví dopravy v Evropě. Společnosti Preem a Valero Energy Ltd Ireland konkrétně požadovaly vyloučení hydrogenačně upraveného rostlinného oleje ze stávající definice výrobku, protože lze podle nich v nadcházejících letech očekávat jeho nedostatek. Společnost Valero Energy Ltd Ireland se konkrétně odvolávala na cíle EU v oblasti obnovitelné energie pro dopravu do roku 2030 a tvrdila, že tyto cíle nebudou vzhledem k současné výrobě EU splněny. |
| --- | --- |

(216)

Dva uživatelé, společnost Preem, která je největším švédským výrobcem paliv, a společnost Valero Energy Ltd Ireland, tvrdili, že prodloužení opatření bude bezprostředně bránit ekologickému rozvoji odvětví dopravy v Evropě. Společnosti Preem a Valero Energy Ltd Ireland konkrétně požadovaly vyloučení hydrogenačně upraveného rostlinného oleje ze stávající definice výrobku, protože lze podle nich v nadcházejících letech očekávat jeho nedostatek. Společnost Valero Energy Ltd Ireland se konkrétně odvolávala na cíle EU v oblasti obnovitelné energie pro dopravu do roku 2030 a tvrdila, že tyto cíle nebudou vzhledem k současné výrobě EU splněny.

| (217) | Komise zjistila, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu k uspokojení stávající poptávky, a dokonce mají i volnou kapacitu k uspokojení budoucího nárůstu poptávky a případně i vývozu. Kromě toho bylo příliš brzy na to s jistotou posoudit, zda se nedostatek pravděpodobně projeví v roce 2030, zejména s ohledem na nedávné rozšíření kapacity EU. To znamená, že Komise může být schopna situaci lépe posoudit v případě, že bude požádána, aby provedla přezkum před pozbytím platnosti za pět let. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(217)

Komise zjistila, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu k uspokojení stávající poptávky, a dokonce mají i volnou kapacitu k uspokojení budoucího nárůstu poptávky a případně i vývozu. Kromě toho bylo příliš brzy na to s jistotou posoudit, zda se nedostatek pravděpodobně projeví v roce 2030, zejména s ohledem na nedávné rozšíření kapacity EU. To znamená, že Komise může být schopna situaci lépe posoudit v případě, že bude požádána, aby provedla přezkum před pozbytím platnosti za pět let. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (218) | Neexistují žádné náznaky, že stávající platná opatření mají negativní vliv na uživatele bionafty v Unii, a zejména neexistuje žádný důkaz, že platná opatření mají negativní dopad na jejich ziskovost. |
| --- | --- |

(218)

Neexistují žádné náznaky, že stávající platná opatření mají negativní vliv na uživatele bionafty v Unii, a zejména neexistuje žádný důkaz, že platná opatření mají negativní dopad na jejich ziskovost.

| (219) | Komise proto dospěla k závěru, že by bylo v zájmu uživatelů, aby opatření zůstala nadále v platnosti. |
| --- | --- |

(219)

Komise proto dospěla k závěru, že by bylo v zájmu uživatelů, aby opatření zůstala nadále v platnosti.

7.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (220) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby stávající opatření uložená na dovoz bionafty pocházející z USA nebyla zachována. |
| --- | --- |

(220)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby stávající opatření uložená na dovoz bionafty pocházející z USA nebyla zachována.

8.   VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (221) | Ze závěrů ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení subvencování a újmy vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení by vyrovnávací cla na dovoz bionafty pocházející z USA uložená nařízením (EU) 2015/1519 ve znění nařízení (EU) 2016/675 (49) měla být zachována na období dalších pěti let. |
| --- | --- |

(221)

Ze závěrů ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení subvencování a újmy vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení by vyrovnávací cla na dovoz bionafty pocházející z USA uložená nařízením (EU) 2015/1519 ve znění nařízení (EU) 2016/675 (49) měla být zachována na období dalších pěti let.

49

| (222) | Jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění výše, platná vyrovnávací cla na dovoz bionafty pocházející z USA byla rozšířena rovněž na dovoz téhož výrobku zasílaného z Kanady, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Kanady, a na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA. |
| --- | --- |

(222)

Jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění výše, platná vyrovnávací cla na dovoz bionafty pocházející z USA byla rozšířena rovněž na dovoz téhož výrobku zasílaného z Kanady, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Kanady, a na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA.

| (223) | Vyrovnávací cla, která mají být zachována, se budou nadále vztahovat na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, a na dovoz do Unie bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA. |
| --- | --- |

(223)

Vyrovnávací cla, která mají být zachována, se budou nadále vztahovat na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, a na dovoz do Unie bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející z USA.

| (224) | Vyvážející výrobci z Kanady, kteří byli osvobozeni od opatření, jež byla rozšířena nařízením Rady (EU) 2015/1519 ve znění nařízení (EU) 2016/675, budou osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením. |
| --- | --- |

(224)

Vyvážející výrobci z Kanady, kteří byli osvobozeni od opatření, jež byla rozšířena nařízením Rady (EU) 2015/1519 ve znění nařízení (EU) 2016/675, budou osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.

| (225) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení 2016/1036 (50). |
| --- | --- |

(225)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení 2016/1036 (50).

50

| (226) | S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (51), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce, |
| --- | --- |

(226)

S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (51), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce,

51

Úředního věstníku Evropské unie

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (kódy TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) a ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009019).

2.   Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi se stanoví jako pevná částka takto:

| Společnost | Sazba vyrovnávacího cla EUR/t netto | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Společnosti uvedené v příloze I | 219,4 | Viz příloha I |
| Všechny ostatní společnosti | 237,0 | A999 |

Společnost

Sazba vyrovnávacího cla EUR/t netto

Doplňkový kód TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Společnosti uvedené v příloze I

219,4

Viz příloha I

Všechny ostatní společnosti

237,0

A999

Vyrovnávací clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.

3.   Uplatnění individuální celní sazby stanovené pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

Článek 2

1.   Konečné vyrovnávací clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2, se rozšiřuje na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (kód TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) a ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009011), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:

| Země | Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Země

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Clem, jehož platnost se rozšiřuje, je clo stanovené pro „všechny ostatní společnosti“ v čl. 1 odst. 2, což je konečné antidumpingové clo ve výši 237 EUR/t netto.

Vyrovnávací clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu (tj. obsahu bionafty), ve směsi.

2.   Uplatnění osvobození přiznaných společnostem uvedeným v odstavci 1 nebo schválených Komisí v souladu s čl. 4 odst. 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se vyrovnávací clo uložené v odstavci 1.

Článek 3

1.   Konečné vyrovnávací clo stanovené v čl. 1 odst. 2 se rozšiřuje na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, ve formě směsi obsahující 20 % nebo méně hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209830), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009130), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009930), ex 2710 19 43 (kód TARIC 2710194330), ex 2710 19 46 (kód TARIC 2710194630), ex 2710 19 47 (kód TARIC 2710194730), ex 2710 20 11 (kód TARIC 2710201130), ex 2710 20 16 (kód TARIC 2710201630), ex 3824 99 92 (kód TARIC 3824999220) a ex 3826 00 90 (kód TARIC 3826009030).

Vyrovnávací clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.

2.   Uplatnění individuální celní sazby stanovené pro společnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze III, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná podle čl. 1 odst. 2 pro „všechny ostatní společnosti“.

Článek 4

1.   Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství G:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate G |
| Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate G

Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   V souladu s čl. 23 odst. 6 nařízení (EU) 2016/1037 může Komise svým rozhodnutím po konzultaci s poradním výborem přiznat dovozu od společností, jež neobcházejí vyrovnávací opatření uložená v článku 1, osvobození od cla rozšířeného podle čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1.

Článek 5

V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s čl. 131 odst. 2 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (52) poměrně rozdělena, se výše vyrovnávacího cla stanovená v článcích 1, 2 a 3 sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.

Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. července 2021.

Za Komisi

Předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 598/2009 ze dne 7. července 2009 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 179, 10.7.2009, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 443/2011 ze dne 5. května 2011, kterým se konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 598/2009 na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických rozšiřuje na dovoz bionafty zasílané z Kanady, bez ohledu na to, zda je u ní deklarován původ z Kanady, kterým se konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 598/2009 rozšiřuje na dovoz bionafty ve formě směsi obsahující 20 % hmotnostních nebo méně bionafty pocházející ze Spojených států amerických a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu bionafty zasílané ze Singapuru (Úř. věst. L 122, 11.5.2011, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1519 ze dne 14. září 2015 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (Úř. věst. L 239, 15.9.2015, s. 99).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/675 ze dne 29. dubna 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/1519 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (Úř. věst. L 116, 30.4.2016, s. 27).

5

(6)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antisubvenčních opatření (Úř. věst. C 18, 20.1.2020, s. 19).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

7

(8)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antisubvenčních opatření vztahujících se na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických (Úř. věst. C 303, 14.9.2020, s. 7).

8

(9)  Dokument TRON: t21.000417.

9

(10)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86/6, 16.3.2020).

10

(11)  Nařízení Komise (ES) č. 193/2009 ze dne 11. března 2009 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických (Úř. věst. L 67, 12.3.2009, s. 22).

11

(12)  Zaveden v roce 2005 zákonem USA o vytváření pracovních míst z roku 2004, § 302 (P.L. 108-357), prodloužen zákonem o energetické politice z roku 2005, § 1344 (P.L. 109-58).

12

(13)  Viz oddíl 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky z roku 2008 (P.L. 110-343, oddíl B).

13

(14)  Veřejný zákon 116-94 – 20. prosince 2019, zákon o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích, 2020, oddíl 121.

14

(15)  Zaveden v roce 2005 zákonem USA o vytváření pracovních míst z roku 2004, § 302 (P.L. 108-357), prodloužen zákonem o energetické politice z roku 2005, § 1344 (P.L. 109-58).

15

(16)  Viz oddíl 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky z roku 2008 (P.L. 110-343, oddíl B).

16

(17)  Veřejný zákon 116-94 – 20. prosince 2019, zákon o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích, 2020, oddíl 121.

17

(18)  Podle práva USA se termínem „agrobionafta“ rozumí bionafta získávaná výhradně z panenských olejů, včetně esterů získaných z panenských rostlinných olejů z kukuřice, sójových bobů, slunečnicových semen, bavlníkových semen, kanoly, katránu, řepkových semen, lněných semen, světlicových semen, rýžových otrub, hořčičných semen a lničky nebo z živočišných tuků. (Hlava 26 oddíl 40 A písm. d) bod 2) zákoníku USA).

18

(19)  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/26/40A

19

(20)  Viz oddíl 3.1.1.1 a 3.1.1.2 žádosti o přezkum.

20

(21)  Zákon o energetické politice z roku 2005, § 1345 (P.L. 109-58); ve znění zákona o rozšířeních a zlepšeních v oblasti energetiky z roku 2008 (P.L. 110-343, oddíl B), § 202-203; prodloužen zákonem o daňové úlevě za pojištění proti nezaměstnanosti a o tvorbě pracovních míst z roku 2010 (P.L. 111-312), § 701.

21

(22)  Viz oddíl 202 písm. a) zákona o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky z roku 2008 (P.L. 110-343, oddíl B).

22

(23)  Viz oddíl 3.1.1.3 žádosti o přezkum.

23

(24)  Zákon o daňové úlevě pro americké daňové poplatníky ze dne 2. ledna 2013 (P.L. 112-240, § 701 písm. f) odst. 4).

24

(25)  Zákon o zemědělství ze dne 7. února 2014 (P.L. 113-79, § 9005 odst. 2).

25

(26)  Zákon o zlepšeních v oblasti zemědělství ze dne 2018 (P.L. 115-334), § 9005 odst. 2 písm. B).

26

(27)  Viz sbírka federálních zákonů (CFR), hlava 7 část 428.102 zákoníku USA, „Definice“ prováděcích nařízení: „Palivo, které je ekvivalentem motorové nafty získané z obnovitelné biomasy včetně rostlinného oleje a živočišného tuku.“
  „Biopalivo získané z odpadového materiálu, včetně zbytků zemědělských plodin, jiného rostlinného odpadového materiálu, živočišného odpadu, potravinového odpadu a zahradního odpadu“ by se také dalo potenciálně využít k výrobě bionafty.

27

(28)  https://www.rd.usda.gov/sites/default/files/fact-sheet/508_RD_FS_RBS_AdvancedBioFuel.pdf

28

(29)  Britská tepelná jednota (BTU nebo Btu) je jednotka energie rovnající se přibližně 1 055 joulům.

29

(30)  Viz oddíl 3.1.1.4 žádosti o přezkum.

30

(31)  Viz oddíl 3.2.1 žádosti o přezkum.

31

(32)  Žádost o přezkum, verzi přístupnou zúčastněným stranám, podala dne 11. června 2020 organizace European Biodiesel Board (dále jen „EBB“ nebo „žadatel“), jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby bionafty v Unii, 102. bod odůvodnění, s. 21.

32

(33)  Viz oddíl 3.2.2 žádosti o přezkum.

33

(34)  Viz oddíl 3.1.2.1 žádosti o přezkum.

34

(35)  https://revenue.ky.gov/Business/Pages/Biodiesel-Tax-Credit.aspx

35

(36)  Viz oddíl 3.1.2.2 žádosti o přezkum.

36

(37)  Kapitola 16 Texaského zemědělského zákoníku, oddíl 16.006 písm. b).

37

(38)  Viz oddíl 3.1.2.3 žádosti o přezkum.

38

(39)  Prodlouženo zákonem o energetické politice z roku 2005, § 1344 (P.L. 109-58) a ve znění zákona o rozšířeních a zlepšeních v oblasti energetiky z roku 2008 (P.L. 110-343, oddíl B), § 202-203.

39

(40)  Zákon o dalších konsolidovaných rozpočtových prostředcích ze dne 20. prosince 2019 (P.L. 116-94).

40

(41)  Viz 50. bod odůvodnění oddílu 3.1.1.1 žádosti o přezkum.

41

(42)  Spotřeba je určena na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

42

(43)  Objem dovozu je určen na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

43

(44)  Dovoz ze třetích zemí je určen na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království jako členského státu, ale včetně údajů týkajících se Spojeného království jako třetí země.

44

(45)  Makroekonomické údaje jsou určeny na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

45

(46)  USDA, Biofuels Annual report (GAIN report), 29. června 2020.

46

(47)  Mikroekonomické ukazatele jsou určeny na základě údajů za EU-28, včetně Spojeného království. Kvůli nízkému objemu prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku ve Spojeném království (přibližně 1,1 % průměrného prodeje těchto výrobců v EU během období přezkumného šetření) by se dopad transakcí týkajících se Spojeného království jevil u zjištění újmy jako minimální, a závěry týkající podstatné újmy by se tudíž při použití údajů za EU-27 nezměnily.

47

(48)  Od 1. dubna 2007 do 31. března 2008.

48

(49)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/675 ze dne 29. dubna 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/1519 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (Úř. věst. L 116, 30.4.2016, s. 27).

49

(50)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

50

(51)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

51

(52)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

52

---

PŘÍLOHA I

| Název společnosti | Město | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Název společnosti

Město

Doplňkový kód TARIC

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

PŘÍLOHA II

Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 nebo čl. 2 odst. 2 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| — | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

—

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

| — | Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu prodávaný na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, bylo vyrobeno společností [(název a adresa) (doplňkový kód TARIC)] v [dotčená země] [dotčené země]. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

—

Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu prodávaný na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, bylo vyrobeno společností [(název a adresa) (doplňkový kód TARIC)] v [dotčená země] [dotčené země]. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

---

PŘÍLOHA III

Platná obchodní faktura zmíněná v čl. 3 odst. 2 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| — | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

—

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

| — | Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/podepsaná osvědčuji, že (objem) monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu prodávaný na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, byl vyroben [název a adresa společnosti] [doplňkový kód TARIC] ve Spojených státech amerických. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

—

Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/podepsaná osvědčuji, že (objem) monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafty“, buď v čisté formě, nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu prodávaný na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, byl vyroben [název a adresa společnosti] [doplňkový kód TARIC] ve Spojených státech amerických. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/99

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1268

ze dne 29. července 2021,

kterým se mění příloha I prováděcího nařízení (EU) 2021/605, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 71 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí.

| (2) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 (2) bylo přijato v rámci nařízení (EU) 2016/429 a stanoví zvláštní opatření k tlumení nákazy týkající se afrického moru prasat, která mají členské státy uvedené na seznamu v příloze I zmíněného nařízení (dál jen „dotčené členské státy“) po omezenou dobu uplatňovat v uzavřených pásmech I, II a III uvedených na seznamu ve zmíněné příloze. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 (2) bylo přijato v rámci nařízení (EU) 2016/429 a stanoví zvláštní opatření k tlumení nákazy týkající se afrického moru prasat, která mají členské státy uvedené na seznamu v příloze I zmíněného nařízení (dál jen „dotčené členské státy“) po omezenou dobu uplatňovat v uzavřených pásmech I, II a III uvedených na seznamu ve zmíněné příloze.

| (3) | Oblasti uvedené jako uzavřená pásma I, II a III na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 vycházejí z epizootologické situace afrického moru prasat v Unii. Příloha I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 byla naposledy změněna prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/1205 (3), a sice v návaznosti na změny epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu, v Polsku a Německu. |
| --- | --- |

(3)

Oblasti uvedené jako uzavřená pásma I, II a III na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 vycházejí z epizootologické situace afrického moru prasat v Unii. Příloha I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 byla naposledy změněna prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/1205 (3), a sice v návaznosti na změny epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu, v Polsku a Německu.

| (4) | Veškeré změny uzavřených pásem I, II a III v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 by měly být založeny na epizootologické situaci, pokud jde o africký mor prasat, v oblastech postižených uvedenou nákazou, na celkové epizootologické situaci afrického moru prasat v dotčeném členském státě, na úrovni rizika dalšího šíření uvedené nákazy, i na vědecky podložených zásadách a kritériích pro zeměpisné vymezení pásem v důsledku afrického moru prasat a na pokynech Unie dohodnutých s členskými státy ve Stálém výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a uvedených na internetových stránkách Komise (4). Takové změny by měly rovněž zohledňovat mezinárodní normy, jako je Kodex zdraví suchozemských živočichů (5) Světové organizace pro zdraví zvířat a odůvodnění vymezení pásem poskytnuté příslušnými orgány dotčených členských států. |
| --- | --- |

(4)

Veškeré změny uzavřených pásem I, II a III v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 by měly být založeny na epizootologické situaci, pokud jde o africký mor prasat, v oblastech postižených uvedenou nákazou, na celkové epizootologické situaci afrického moru prasat v dotčeném členském státě, na úrovni rizika dalšího šíření uvedené nákazy, i na vědecky podložených zásadách a kritériích pro zeměpisné vymezení pásem v důsledku afrického moru prasat a na pokynech Unie dohodnutých s členskými státy ve Stálém výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a uvedených na internetových stránkách Komise (4). Takové změny by měly rovněž zohledňovat mezinárodní normy, jako je Kodex zdraví suchozemských živočichů (5) Světové organizace pro zdraví zvířat a odůvodnění vymezení pásem poskytnuté příslušnými orgány dotčených členských států.

| (5) | Od data přijetí prováděcího nařízení (EU) 2021/1205 se objevila nová ohniska afrického moru prasat u chovaných a volně žijících prasat v Polsku, jakož i u volně žijících prasat na Slovensku a v Německu. |
| --- | --- |

(5)

Od data přijetí prováděcího nařízení (EU) 2021/1205 se objevila nová ohniska afrického moru prasat u chovaných a volně žijících prasat v Polsku, jakož i u volně žijících prasat na Slovensku a v Německu.

| (6) | V červenci 2021 bylo zaznamenáno několik případů afrického moru prasat u chovaných prasat v okresech żuromiński a mławski v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. Tato ohniska afrického moru prasat u chovaných prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu ve zmíněné příloze a které jsou zasaženy těmito nedávnými ohnisky afrického moru prasat, měly být nyní uvedeny na seznamu v uvedené příloze jako uzavřená pásma III, a nikoli jako uzavřená pásma I a stávající hranice uzavřených pásem I je rovněž třeba znovu vymezit, aby se zohlednila toto nedávná ohniska. |
| --- | --- |

(6)

V červenci 2021 bylo zaznamenáno několik případů afrického moru prasat u chovaných prasat v okresech żuromiński a mławski v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. Tato ohniska afrického moru prasat u chovaných prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu ve zmíněné příloze a které jsou zasaženy těmito nedávnými ohnisky afrického moru prasat, měly být nyní uvedeny na seznamu v uvedené příloze jako uzavřená pásma III, a nikoli jako uzavřená pásma I a stávající hranice uzavřených pásem I je rovněž třeba znovu vymezit, aby se zohlednila toto nedávná ohniska.

| (7) | V červenci 2021 bylo navíc zaznamenáno jedno ohnisko afrického moru prasat u chovaných prasat v okrese nowomiejski v Polsku v oblasti, která je v současnosti uvedena jako uzavřené pásmo II na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. Toto ohnisko afrického moru prasat u chovaných prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Polska, která je v současnosti uvedena jako uzavřené pásmo II na seznamu ve zmíněné příloze a která je zasažena tímto nedávným ohniskem afrického moru prasat, měla být nyní uvedena na seznamu v uvedené příloze jako uzavřené pásmo III, a nikoli jako uzavřené pásmo II a stávající hranice uzavřeného pásma I je rovněž třeba znovu vymezit, aby se zohlednilo toto nedávné ohnisko. |
| --- | --- |

(7)

V červenci 2021 bylo navíc zaznamenáno jedno ohnisko afrického moru prasat u chovaných prasat v okrese nowomiejski v Polsku v oblasti, která je v současnosti uvedena jako uzavřené pásmo II na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. Toto ohnisko afrického moru prasat u chovaných prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Polska, která je v současnosti uvedena jako uzavřené pásmo II na seznamu ve zmíněné příloze a která je zasažena tímto nedávným ohniskem afrického moru prasat, měla být nyní uvedena na seznamu v uvedené příloze jako uzavřené pásmo III, a nikoli jako uzavřené pásmo II a stávající hranice uzavřeného pásma I je rovněž třeba znovu vymezit, aby se zohlednilo toto nedávné ohnisko.

| (8) | V červenci 2021 bylo navíc zaznamenáno několik případů afrického moru prasat u volně žijících prasat v okresech gorzowski a leszczyński v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. Uvedená nová ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu ve zmíněné příloze a které jsou zasaženy těmito nedávnými ohnisky afrického moru prasat, měly být nyní uvedeny na seznamu v uvedené příloze jako uzavřená pásma II, a nikoli jako uzavřená pásma I a stávající hranice uzavřených pásem I je rovněž třeba znovu vymezit, aby se zohlednila toto nedávná ohniska. |
| --- | --- |

(8)

V červenci 2021 bylo navíc zaznamenáno několik případů afrického moru prasat u volně žijících prasat v okresech gorzowski a leszczyński v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. Uvedená nová ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu ve zmíněné příloze a které jsou zasaženy těmito nedávnými ohnisky afrického moru prasat, měly být nyní uvedeny na seznamu v uvedené příloze jako uzavřená pásma II, a nikoli jako uzavřená pásma I a stávající hranice uzavřených pásem I je rovněž třeba znovu vymezit, aby se zohlednila toto nedávná ohniska.

| (9) | V červenci 2021 bylo rovněž zaznamenáno několik ohnisek afrického moru prasat u volně žijících prasat v Banskobystrickém kraji na Slovensku v oblastech uvedených v současné době jako uzavřená pásma II na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605, které se nachází v bezprostřední blízkosti oblastí, jež jsou v současnosti uvedeny na seznamu jako uzavřená pásma I. Uvedená nová ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by uvedené oblasti Slovenska, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu ve zmíněné příloze a které se nacházejí v bezprostřední blízkosti oblastí uvedených na seznamu jako uzavřená pásma II a jsou zasaženy uvedenými nedávnými ohnisky afrického moru prasat, měly být nyní uvedeny na seznamu v uvedené příloze jako uzavřená pásma II, a nikoli jako uzavřená pásma I a stávající hranice jiných uzavřených pásem I je rovněž třeba znovu vymezit a rozšířit, aby se zohlednila tato nedávná ohniska. |
| --- | --- |

(9)

V červenci 2021 bylo rovněž zaznamenáno několik ohnisek afrického moru prasat u volně žijících prasat v Banskobystrickém kraji na Slovensku v oblastech uvedených v současné době jako uzavřená pásma II na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605, které se nachází v bezprostřední blízkosti oblastí, jež jsou v současnosti uvedeny na seznamu jako uzavřená pásma I. Uvedená nová ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by uvedené oblasti Slovenska, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu ve zmíněné příloze a které se nacházejí v bezprostřední blízkosti oblastí uvedených na seznamu jako uzavřená pásma II a jsou zasaženy uvedenými nedávnými ohnisky afrického moru prasat, měly být nyní uvedeny na seznamu v uvedené příloze jako uzavřená pásma II, a nikoli jako uzavřená pásma I a stávající hranice jiných uzavřených pásem I je rovněž třeba znovu vymezit a rozšířit, aby se zohlednila tato nedávná ohniska.

| (10) | V červenci 2021 bylo dále zaznamenáno několik ohnisek afrického moru prasat u volně žijících prasat v německé spolkové zemi Braniborsko v oblastech uvedených v současné době jako uzavřená pásma III na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605, které se nachází v bezprostřední blízkosti oblastí, jež jsou v současnosti uvedeny na seznamu jako uzavřená pásma I. Uvedená nová ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by uvedené oblasti Německa, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu ve zmíněné příloze a které se nacházejí v bezprostřední blízkosti oblastí uvedených na seznamu jako uzavřená pásma III a jsou zasaženy uvedenými nedávnými ohnisky afrického moru prasat, měly být nyní uvedeny na seznamu v uvedené příloze jako uzavřená pásma II, a nikoli jako uzavřená pásma I a stávající hranice jiných uzavřených pásem I je rovněž třeba znovu vymezit, aby se zohlednila tato nedávná ohniska. |
| --- | --- |

(10)

V červenci 2021 bylo dále zaznamenáno několik ohnisek afrického moru prasat u volně žijících prasat v německé spolkové zemi Braniborsko v oblastech uvedených v současné době jako uzavřená pásma III na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605, které se nachází v bezprostřední blízkosti oblastí, jež jsou v současnosti uvedeny na seznamu jako uzavřená pásma I. Uvedená nová ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by uvedené oblasti Německa, které jsou v současnosti uvedeny jako uzavřená pásma I na seznamu ve zmíněné příloze a které se nacházejí v bezprostřední blízkosti oblastí uvedených na seznamu jako uzavřená pásma III a jsou zasaženy uvedenými nedávnými ohnisky afrického moru prasat, měly být nyní uvedeny na seznamu v uvedené příloze jako uzavřená pásma II, a nikoli jako uzavřená pásma I a stávající hranice jiných uzavřených pásem I je rovněž třeba znovu vymezit, aby se zohlednila tato nedávná ohniska.

| (11) | V návaznosti na uvedená nedávná ohniska afrického moru prasat u chovaných a volně žijících prasat v Polsku a u volně žijících prasat na Slovensku a v Německu a s ohledem na stávající epizootologickou situaci, pokud jde o africký mor prasat v Unii, bylo vymezení pásem v uvedených třech členských státech znovu posouzeno a aktualizováno. Kromě toho byla znovu posouzena a aktualizována zavedená opatření k řízení rizik. Tyto změny by měly být zohledněny v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(11)

V návaznosti na uvedená nedávná ohniska afrického moru prasat u chovaných a volně žijících prasat v Polsku a u volně žijících prasat na Slovensku a v Německu a s ohledem na stávající epizootologickou situaci, pokud jde o africký mor prasat v Unii, bylo vymezení pásem v uvedených třech členských státech znovu posouzeno a aktualizováno. Kromě toho byla znovu posouzena a aktualizována zavedená opatření k řízení rizik. Tyto změny by měly být zohledněny v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605.

| (12) | Má-li se zohlednit nedávný vývoj epizootologické situace, pokud jde o africký mor prasat v Unii, a proaktivně bojovat s riziky spojenými se šířením uvedené nákazy, měla by být v případě Polska, Slovenska a Německa vymezena nová uzavřená pásma o dostatečné rozloze a tato pásma by měla být náležitě uvedena jako uzavřená pásma I, II a III na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. Jelikož situace, pokud jde o africký mor prasat, je v Unii velmi dynamická, byla při vymezování uvedených nových uzavřených pásem zohledněna i situace v okolních oblastech. |
| --- | --- |

(12)

Má-li se zohlednit nedávný vývoj epizootologické situace, pokud jde o africký mor prasat v Unii, a proaktivně bojovat s riziky spojenými se šířením uvedené nákazy, měla by být v případě Polska, Slovenska a Německa vymezena nová uzavřená pásma o dostatečné rozloze a tato pásma by měla být náležitě uvedena jako uzavřená pásma I, II a III na seznamu v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2021/605. Jelikož situace, pokud jde o africký mor prasat, je v Unii velmi dynamická, byla při vymezování uvedených nových uzavřených pásem zohledněna i situace v okolních oblastech.

| (13) | Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření afrického moru prasat, je důležité, aby změny přílohy I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 prostřednictvím tohoto prováděcího nařízení nabyly účinku co nejdříve. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření afrického moru prasat, je důležité, aby změny přílohy I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 prostřednictvím tohoto prováděcího nařízení nabyly účinku co nejdříve.

| (14) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. července 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 ze dne 7. dubna 2021, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat (Úř. věst. L 129, 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1205 ze dne 20. července 2021, kterým se mění příloha I prováděcího nařízení (EU) 2021/605, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat (Úř. věst. L 261, 22.7.2021, s. 8).

3

(4)  Pracovní dokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Zásady a kritéria pro zeměpisné vymezení regionalizace afrického moru prasat“. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

(5)  Kodex zdraví suchozemských živočichů OIE, 28. vydání, 2019. ISBN svazku I: 978-92-95108-85-1; ISBN svazku II: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/

5

---

PŘÍLOHA

Příloha I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA I

UZAVŘENÁ PÁSMA

ČÁST I

1.   Německo

Tato uzavřená pásma I v Německu:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37,

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel,

| — | Gemeinde Langewahl nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl nördlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12,

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau östlich der B 98,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Beiersdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Beiersdorf,

| — | Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz,

| — | Gemeinde Dürrhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrhennersdorf,

| — | Gemeinde Großschönau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschönau,

| — | Gemeinde Großschweidnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschweidnitz,

| — | Gemeinde Hainewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hainewalde,

| — | Gemeinde Kurort Jonsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kurort Jonsdorf,

| — | Gemeinde Kottmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kottmar,

| — | Gemeinde Lawalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawalde,

| — | Gemeinde Leutersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leutersdorf,

| — | Gemeinde Mittelherwigsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mittelherwigsdorf,

| — | Gemeinde Oderwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderwitz,

| — | Gemeinde Olbersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Olbersdorf,

| — | Gemeinde Oppach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oppach,

| — | Gemeinde Oybin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oybin,

| — | Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönbach,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Herrnhut, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Herrnhut,

| — | Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Seifhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Seifhennersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Zittau. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Zittau.

2.   Estonsko

Tato uzavřená pásma I v Estonsku:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Řecko

Tato uzavřená pásma I v Řecku:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Lotyšsko

Tato uzavřená pásma I v Lotyšsku:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litva

Tato uzavřená pásma I v Litvě:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Maďarsko

Tato uzavřená pásma I v Maďarsku:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polsko

Tato uzavřená pásma I v Polsku:

| — | w województwie kujawsko - pomorskim: |
| --- | --- |

—

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat oleśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat oleśnicki,

| — | powiat wrocławski, |
| --- | --- |

—

powiat wrocławski,

| — | powiat średzki, |
| --- | --- |

—

powiat średzki,

| — | powiat legnicki, |
| --- | --- |

—

powiat legnicki,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat wołowski, |
| --- | --- |

—

powiat wołowski,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat krotoszyński, |
| --- | --- |

—

powiat krotoszyński,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiatgorlicki,– |
| --- | --- |

—

powiatgorlicki,–

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovensko

Tato uzavřená pásma I na Slovensku:

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

ČÁST II

1.   Bulharsko

Tato uzavřená pásma II v Bulharsku:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Německo

Tato uzavřená pásma II v Německu:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl südlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück südlich der A12,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B 96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B 96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B 96,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B 96,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B 97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L.,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau,

| — | Gemeinde Horka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka,

| — | Gemeinde Kodersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Markersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf,

| — | Gemeinde Mücka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schleife, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schöpstal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Stadt Görlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Görlitz,

| — | Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Niesky,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616,

| — | Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L.

| — | Gemeinde Trebendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf,

| — | Gemeinde Vierkirchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen,

| — | Gemeinde Waldhufen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen,

| — | Gemeinde Weißkeißel. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel.

3.   Estonsko

Tato uzavřená pásma II v Estonsku:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Lotyšsko

Tato uzavřená pásma II v Lotyšsku:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litva

Tato uzavřená pásma II v Litvě:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Maďarsko

Tato uzavřená pásma II v Maďarsku:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polsko

Tato uzavřená pásma II v Polsku:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim,

| — | część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovensko

Tato uzavřená pásma II na Slovensku:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

ČÁST III

1.   Bulharsko

Tato uzavřená pásma III v Bulharsku:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene, |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene,

| — | the whole municipality of Gulyantzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi,

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia,

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik,

| — | the whole municipality of Iskar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar,

| — | the whole municipality of Knezha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha,

| — | the whole municipality of Nikopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol,

| — | the whole municipality of Pordim, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim,

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavinitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Německo

Tato uzavřená pásma III v Německu:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Spree Neiße:






  — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree Neiße:

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf,

| — | Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar,

| — | Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier,

| — | Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ.

3.   Itálie

Tato uzavřená pásma III v Itálii:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

4.   Lotyšsko

Tato uzavřená pásma III v Lotyšsku:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

5.   Litva

Tato uzavřená pásma III v Litvě:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

6.   Polsko

Tato uzavřená pásma III v Polsku:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | powiat iławski, |
| --- | --- |

—

powiat iławski,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| — | część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie podlaskim:

| — | gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

7.   Rumunsko

Tato uzavřená pásma III v Rumunsku:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

8.   Slovensko

Tato uzavřená pásma III na Slovensku:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

---

SMĚRNICE

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/137

---

SMĚRNICE KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1269

ze dne 21. dubna 2021,

kterou se mění směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593, pokud jde o začlenění faktorů udržitelnosti do povinností při řízení produktů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (1), a zejména na čl. 16 odst. 12 a čl. 24 odst. 13 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

(1)

Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu.

| (2) | Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování. |
| --- | --- |

(2)

Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování.

| (3) | V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. |
| --- | --- |

(3)

V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu.

| (4) | Řádné provádění akčního plánu podporuje poptávku investorů po udržitelných investicích. Je proto nezbytné vyjasnit, že faktory udržitelnosti a cíle týkající se udržitelnosti by měly být zohledněny v rámci požadavků na řízení produktů stanovených ve směrnici Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 (5). |
| --- | --- |

(4)

Řádné provádění akčního plánu podporuje poptávku investorů po udržitelných investicích. Je proto nezbytné vyjasnit, že faktory udržitelnosti a cíle týkající se udržitelnosti by měly být zohledněny v rámci požadavků na řízení produktů stanovených ve směrnici Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 (5).

| (5) | Investiční podniky, které vytvářejí a distribuují finanční nástroje, by měly zohlednit faktory udržitelnosti v procesu schvalování každého finančního nástroje a v dalších systémech řízení produktů a dohledu nad nimi u každého finančního nástroje, který má být distribuován klientům, kteří požadují finanční nástroje s profilem zohledňujícím udržitelnost. |
| --- | --- |

(5)

Investiční podniky, které vytvářejí a distribuují finanční nástroje, by měly zohlednit faktory udržitelnosti v procesu schvalování každého finančního nástroje a v dalších systémech řízení produktů a dohledu nad nimi u každého finančního nástroje, který má být distribuován klientům, kteří požadují finanční nástroje s profilem zohledňujícím udržitelnost.

| (6) | Vzhledem k tomu, že by cílový trh měl být definován dostatečně podrobně, obecný výrok, že finanční nástroj má profil zohledňující udržitelnost, by neměl být dostačující. Investiční podniky vytvářející a distribuující finanční nástroje by měly spíše specifikovat, které skupině klientů s cíli souvisejícími s udržitelností má být finanční nástroj distribuován. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že by cílový trh měl být definován dostatečně podrobně, obecný výrok, že finanční nástroj má profil zohledňující udržitelnost, by neměl být dostačující. Investiční podniky vytvářející a distribuující finanční nástroje by měly spíše specifikovat, které skupině klientů s cíli souvisejícími s udržitelností má být finanční nástroj distribuován.

| (7) | Aby se zajistilo, že finanční nástroje s faktory udržitelnosti zůstanou snadno dostupné i pro klienty, kteří nemají preference týkající se udržitelnosti, neměly by mít investiční podniky povinnost určovat skupiny klientů, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli nejsou finanční nástroje s faktory udržitelnosti slučitelné. |
| --- | --- |

(7)

Aby se zajistilo, že finanční nástroje s faktory udržitelnosti zůstanou snadno dostupné i pro klienty, kteří nemají preference týkající se udržitelnosti, neměly by mít investiční podniky povinnost určovat skupiny klientů, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli nejsou finanční nástroje s faktory udržitelnosti slučitelné.

| (8) | Faktory udržitelnosti finančního nástroje by měly být prezentovány transparentním způsobem, aby distributor příslušné informace mohl poskytovat svým klientům nebo potenciálním klientům. |
| --- | --- |

(8)

Faktory udržitelnosti finančního nástroje by měly být prezentovány transparentním způsobem, aby distributor příslušné informace mohl poskytovat svým klientům nebo potenciálním klientům.

| (9) | Směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(9)

Směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Změny směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593

Směrnice v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 se mění takto:

| 1) | V článku 1 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:

  „5.   „Faktory udržitelnosti“ se rozumí faktory udržitelnosti definované v čl. 2 bodu 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1).


  (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).“;" |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:

„5.   „Faktory udržitelnosti“ se rozumí faktory udržitelnosti definované v čl. 2 bodu 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1).

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).“;"

*1

| 2) | Článek 9 se mění takto:






  a) | V odstavci 9 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „9.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky dostatečně podrobně určily potenciální cílový trh pro každý finanční nástroj a upřesnily typ nebo typy zákazníků, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli, včetně cílů týkajících se udržitelnosti, je daný finanční nástroj slučitelný. V rámci tohoto procesu podnik určí všechny skupiny zákazníků, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli daný finanční nástroj slučitelný není, s výjimkou případů, kdy finanční nástroje zohledňují faktory udržitelnosti. Pokud na vytváření finančního nástroje spolupracuje více investičních podniků, postačí určit pouze jeden cílový trh.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 9 se mění takto:

a)

V odstavci 9 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„9.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky dostatečně podrobně určily potenciální cílový trh pro každý finanční nástroj a upřesnily typ nebo typy zákazníků, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli, včetně cílů týkajících se udržitelnosti, je daný finanční nástroj slučitelný. V rámci tohoto procesu podnik určí všechny skupiny zákazníků, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli daný finanční nástroj slučitelný není, s výjimkou případů, kdy finanční nástroje zohledňují faktory udržitelnosti. Pokud na vytváření finančního nástroje spolupracuje více investičních podniků, postačí určit pouze jeden cílový trh.“;

| b) | Odstavec 11 se nahrazuje tímto:

  „11.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky stanovily, zda finanční nástroj splňuje určené potřeby, charakteristiky a cíle cílového trhu, a to včetně prověření následujících prvků:






  a) | zda poměr rizika a výnosů u tohoto finanční nástroje odpovídá cílovému trhu; |
| --- | --- | --- |

b)

Odstavec 11 se nahrazuje tímto:

„11.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky stanovily, zda finanční nástroj splňuje určené potřeby, charakteristiky a cíle cílového trhu, a to včetně prověření následujících prvků:

a)

zda poměr rizika a výnosů u tohoto finanční nástroje odpovídá cílovému trhu;

| b) | zda případné faktory udržitelnosti tohoto finančního nástroje odpovídají cílovému trhu a |
| --- | --- |

b)

zda případné faktory udržitelnosti tohoto finančního nástroje odpovídají cílovému trhu a

| c) | zda je návrh finančního nástroje založen na vlastnostech, které jsou ku prospěchu zákazníka, a nikoli na obchodním modelu, který počítá se ziskem ze špatných výsledků zákazníka.“; |
| --- | --- |

c)

zda je návrh finančního nástroje založen na vlastnostech, které jsou ku prospěchu zákazníka, a nikoli na obchodním modelu, který počítá se ziskem ze špatných výsledků zákazníka.“;

| c) | V odstavci 13 se doplňuje druhý pododstavec, který zní:

  „Faktory udržitelnosti finančního nástroje se prezentují transparentním způsobem a poskytují distributorům příslušné informace, aby mohli řádně zohlednit veškeré cíle zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

c)

V odstavci 13 se doplňuje druhý pododstavec, který zní:

„Faktory udržitelnosti finančního nástroje se prezentují transparentním způsobem a poskytují distributorům příslušné informace, aby mohli řádně zohlednit veškeré cíle zákazníka nebo potenciálního zákazníka týkající se udržitelnosti.“;

| d) | Odstavec14 se nahrazuje tímto:

  „14.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky pravidelně revidovaly finanční nástroje, které vytvářejí, a braly přitom v úvahu všechny události, jež by mohly podstatně ovlivnit potenciální riziko pro určený cílový trh. Investiční podniky zvažují, zda finanční nástroj stále vyhovuje potřebám, charakteristikám a cílům, včetně cílů týkajících se udržitelnosti, cílového trhu, a zda je distribuován na cílový trh, nebo se dostává k zákazníkům, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli daný finanční nástroj není slučitelný.“; |
| --- | --- |

d)

Odstavec14 se nahrazuje tímto:

„14.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky pravidelně revidovaly finanční nástroje, které vytvářejí, a braly přitom v úvahu všechny události, jež by mohly podstatně ovlivnit potenciální riziko pro určený cílový trh. Investiční podniky zvažují, zda finanční nástroj stále vyhovuje potřebám, charakteristikám a cílům, včetně cílů týkajících se udržitelnosti, cílového trhu, a zda je distribuován na cílový trh, nebo se dostává k zákazníkům, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli daný finanční nástroj není slučitelný.“;

| 3) | Článek 10 se mění takto:






  a) | V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „2.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky měly adekvátní systémy řízení produktů, aby bylo zajištěno, že produkty a služby, které hodlají nabízet nebo doporučovat, jsou slučitelné s potřebami, charakteristikami a cíli, včetně cílů týkajících se udržitelnosti, určeného cílového trhu a že zamýšlená distribuční strategie odpovídá určenému cílovému trhu. Investiční podniky řádně určí a posoudí okolnosti a potřeby zákazníků, na něž se hodlají zaměřit, aby bylo zajištěno, že v důsledku komerčních či finančních tlaků nebudou ohroženy zájmy zákazníků. V rámci tohoto procesu investiční podniky určí všechny skupiny zákazníků, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli daný finanční nástroj slučitelný není, s výjimkou případů, kdy finanční nástroje zohledňují faktory týkající se udržitelnosti.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 10 se mění takto:

a)

V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky měly adekvátní systémy řízení produktů, aby bylo zajištěno, že produkty a služby, které hodlají nabízet nebo doporučovat, jsou slučitelné s potřebami, charakteristikami a cíli, včetně cílů týkajících se udržitelnosti, určeného cílového trhu a že zamýšlená distribuční strategie odpovídá určenému cílovému trhu. Investiční podniky řádně určí a posoudí okolnosti a potřeby zákazníků, na něž se hodlají zaměřit, aby bylo zajištěno, že v důsledku komerčních či finančních tlaků nebudou ohroženy zájmy zákazníků. V rámci tohoto procesu investiční podniky určí všechny skupiny zákazníků, s jejichž potřebami, charakteristikami a cíli daný finanční nástroj slučitelný není, s výjimkou případů, kdy finanční nástroje zohledňují faktory týkající se udržitelnosti.“;

| b) | Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky pravidelně revidovaly investiční produkty, které nabízejí nebo doporučují, a služby, které poskytují, a braly přitom v úvahu všechny události, jež by mohly podstatně ovlivnit potenciální riziko pro určený cílový trh. Podniky posuzují alespoň to, zda produkt či služba stále odpovídá potřebám, charakteristikám a cílům, včetně cílů týkajících se udržitelnosti, určeného cílového trhu a zda je zamýšlená distribuční strategie stále vhodná. Jestliže se podniky dozví, že cílový trh pro konkrétní produkt nebo službu určily chybně nebo že produkt či služba již neodpovídá okolnostem určeného cílového trhu, například v případě, kdy se produkt stal nelikvidním nebo velmi nestabilním v důsledku změn trhu, přehodnotí cílový trh a/nebo aktualizují systémy řízení produktů.“. |
| --- | --- |

b)

Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Členské státy vyžadují, aby investiční podniky pravidelně revidovaly investiční produkty, které nabízejí nebo doporučují, a služby, které poskytují, a braly přitom v úvahu všechny události, jež by mohly podstatně ovlivnit potenciální riziko pro určený cílový trh. Podniky posuzují alespoň to, zda produkt či služba stále odpovídá potřebám, charakteristikám a cílům, včetně cílů týkajících se udržitelnosti, určeného cílového trhu a zda je zamýšlená distribuční strategie stále vhodná. Jestliže se podniky dozví, že cílový trh pro konkrétní produkt nebo službu určily chybně nebo že produkt či služba již neodpovídá okolnostem určeného cílového trhu, například v případě, kdy se produkt stal nelikvidním nebo velmi nestabilním v důsledku změn trhu, přehodnotí cílový trh a/nebo aktualizují systémy řízení produktů.“.

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 21. srpna 2022. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

Tato ustanovení použijí od 22. listopadu 2022.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Článek 4

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 21. dubna 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/593 ze dne 7. dubna 2016, kterou se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o ochranu finančních nástrojů a peněžních prostředků patřících zákazníkům, povinnosti při řízení produktů a pravidla vztahující se na poskytování nebo přijímání poplatků, provizí nebo jiných peněžních či nepeněžních výhod (Úř. věst. L 87, 31.3.2017, s. 500).

5

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/141

---

SMĚRNICE KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1270

ze dne 21. dubna 2021,

kterou se mění směrnice 2010/43/EU, pokud jde o rizika týkající se udržitelnosti a faktory udržitelnosti, které je třeba zohlednit v případě subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (1), a zejména na čl. 12 odst. 3, čl. 14 odst. 2 a čl. 51 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

(1)

Přechod na nízkouhlíkové, udržitelnější a oběhové hospodářství účinněji využívající zdroje v souladu s cíli udržitelného rozvoje má zásadní význam pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti hospodářství Unie. V roce 2016 uzavřela Unie Pařížskou dohodu (2). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody stanoví cíl, jímž je lepší reakce na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu.

| (2) | Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování. |
| --- | --- |

(2)

Komise si tuto výzvu vzala za svou a v prosinci 2019 představila Zelenou dohodu pro Evropu (3). Zelená dohoda představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Tento cíl vyžaduje jasné signály pro investory – pokud jde o jejich investice – aby se předešlo uvíznutí aktiv a zvýšilo udržitelné financování.

| (3) | V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (5), ukázalo, že je třeba, aby správcovské společnosti v rámci svých povinností vůči investorům zohledňovaly faktory udržitelnosti. Správcovské společnosti by proto měly průběžně posuzovat nejen všechna příslušná finanční rizika, ale také veškerá relevantní rizika týkající se udržitelnosti uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (6), která by v případě, že nastanou, mohla mít skutečný či potenciální významný negativní dopad na hodnotu investice. Směrnice Komise 2010/43/EU (7) výslovně neodkazuje na rizika týkající se udržitelnosti. Z tohoto důvodu a v zájmu zajištění toho, aby vnitřní postupy a organizační opatření byly řádně prováděny a dodržovány, je nezbytné vyjasnit, že procesy, systémy a vnitřní kontroly správcovských společností odráží rizika týkající se udržitelnosti a že pro analýzu těchto rizik je nezbytná technická kapacita a znalosti. |
| --- | --- |

(3)

V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (4) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Posouzení dopadů, z něhož vycházejí následné legislativní iniciativy zveřejněné v květnu 2018 (5), ukázalo, že je třeba, aby správcovské společnosti v rámci svých povinností vůči investorům zohledňovaly faktory udržitelnosti. Správcovské společnosti by proto měly průběžně posuzovat nejen všechna příslušná finanční rizika, ale také veškerá relevantní rizika týkající se udržitelnosti uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (6), která by v případě, že nastanou, mohla mít skutečný či potenciální významný negativní dopad na hodnotu investice. Směrnice Komise 2010/43/EU (7) výslovně neodkazuje na rizika týkající se udržitelnosti. Z tohoto důvodu a v zájmu zajištění toho, aby vnitřní postupy a organizační opatření byly řádně prováděny a dodržovány, je nezbytné vyjasnit, že procesy, systémy a vnitřní kontroly správcovských společností odráží rizika týkající se udržitelnosti a že pro analýzu těchto rizik je nezbytná technická kapacita a znalosti.

| (4) | Aby se zabránilo nerovným podmínkám pro správcovské společnosti a pro investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost, a aby se zabránilo související fragmentaci, nedůslednosti a nepředvídatelnosti fungování vnitřního trhu, měla by se pravidla začlenění rizik týkajících se udržitelnosti rovněž vztahovat na investiční společnosti, a to s ohledem na zásadu proporcionality. |
| --- | --- |

(4)

Aby se zabránilo nerovným podmínkám pro správcovské společnosti a pro investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost, a aby se zabránilo související fragmentaci, nedůslednosti a nepředvídatelnosti fungování vnitřního trhu, měla by se pravidla začlenění rizik týkajících se udržitelnosti rovněž vztahovat na investiční společnosti, a to s ohledem na zásadu proporcionality.

| (5) | Pro zachování vysoké úrovně ochrany investorů by správcovské společnosti měly při určování typů střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy SKIPCP, zahrnovat střety zájmů, které mohou vzniknout v důsledku začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do jejich procesů, systémů a vnitřních kontrol. Mezi ně mohou patřit střety vyplývající z odměňování nebo osobních obchodů příslušných pracovníků, střety zájmů, které by mohly vést ke klamavé ekologické reklamě (tzv. lakování nazeleno), k nevhodnému prodeji nebo zkreslení investičních strategií, a střety zájmů mezi různými SKIPCP spravovanými stejnou správcovskou společností. |
| --- | --- |

(5)

Pro zachování vysoké úrovně ochrany investorů by správcovské společnosti měly při určování typů střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy SKIPCP, zahrnovat střety zájmů, které mohou vzniknout v důsledku začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do jejich procesů, systémů a vnitřních kontrol. Mezi ně mohou patřit střety vyplývající z odměňování nebo osobních obchodů příslušných pracovníků, střety zájmů, které by mohly vést ke klamavé ekologické reklamě (tzv. lakování nazeleno), k nevhodnému prodeji nebo zkreslení investičních strategií, a střety zájmů mezi různými SKIPCP spravovanými stejnou správcovskou společností.

| (6) | Podle nařízení (EU) 2019/2088 jsou správcovské nebo investiční společnosti, které jsou povinny zohledňovat hlavní nepříznivé dopady investičních rozhodnutí na faktory udržitelnosti, nebo tyto hlavní nepříznivé dopady zohledňují dobrovolně, povinny poskytnout informace o tom, jak jsou tyto hlavní nepříznivé dopady vzaty do úvahy v jejich politikách náležité péče. V zájmu zajištění souladu mezi nařízením (EU) 2019/2088 a směrnicí 2010/43/EU by tato povinnost měla být ve směrnici 2010/43/EU zohledněna. |
| --- | --- |

(6)

Podle nařízení (EU) 2019/2088 jsou správcovské nebo investiční společnosti, které jsou povinny zohledňovat hlavní nepříznivé dopady investičních rozhodnutí na faktory udržitelnosti, nebo tyto hlavní nepříznivé dopady zohledňují dobrovolně, povinny poskytnout informace o tom, jak jsou tyto hlavní nepříznivé dopady vzaty do úvahy v jejich politikách náležité péče. V zájmu zajištění souladu mezi nařízením (EU) 2019/2088 a směrnicí 2010/43/EU by tato povinnost měla být ve směrnici 2010/43/EU zohledněna.

| (7) | Směrnice 2010/43/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(7)

Směrnice 2010/43/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Změny směrnice 2010/43/EU

Směrnice 2010/43/EU se mění takto:

| 1) | V článku 3 se doplňují nové body 11 a 12, které znějí:






  „11. | „rizikem týkajícím se udržitelnosti“ riziko týkající se udržitelnosti podle čl. 2 bodu 22 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1); |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 3 se doplňují nové body 11 a 12, které znějí:

„11.

„rizikem týkajícím se udržitelnosti“ riziko týkající se udržitelnosti podle čl. 2 bodu 22 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 (*1);

*1

| 12. | „faktory udržitelnosti“ faktory udržitelnosti podle čl. 2 bodu 24 nařízení (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

12.

„faktory udržitelnosti“ faktory udržitelnosti podle čl. 2 bodu 24 nařízení (EU) 2019/2088.

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).“;"

*1

| 2) | V čl. 4 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti při plnění požadavků stanovených v prvním pododstavci zohledňovaly rizika týkající se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

2)

V čl. 4 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti při plnění požadavků stanovených v prvním pododstavci zohledňovaly rizika týkající se udržitelnosti.“;

| 3) | V článku 5 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:

  „5.   Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti udržovaly pro účely stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 potřebné zdroje a odborné znalosti pro účinné začlenění rizik týkajících se udržitelnosti.“; |
| --- | --- |

3)

V článku 5 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:

„5.   Členské státy zajistí, aby správcovské společnosti udržovaly pro účely stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 potřebné zdroje a odborné znalosti pro účinné začlenění rizik týkajících se udržitelnosti.“;

| 4) | Vkládá se nový článek 5a, který zní:

  „Článek 5a
  Povinnost investičních společností začlenit do správy SKIPCP rizika týkající se udržitelnosti
  Členské státy zajistí, aby investiční společnosti začlenily rizika týkající se udržitelnosti do správy SKIPCP s ohledem na povahu, rozsah a složitost své podnikatelské činnosti.“; |
| --- | --- |

4)

Vkládá se nový článek 5a, který zní:

„Článek 5a

Povinnost investičních společností začlenit do správy SKIPCP rizika týkající se udržitelnosti

Členské státy zajistí, aby investiční společnosti začlenily rizika týkající se udržitelnosti do správy SKIPCP s ohledem na povahu, rozsah a složitost své podnikatelské činnosti.“;

| 5) | V čl. 9 odst. 2 se doplňuje nové písmeno g), které zní:






  „g) | odpovídaly za začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do činností uvedených v písmenech a) až f).“; |
| --- | --- | --- |

5)

V čl. 9 odst. 2 se doplňuje nové písmeno g), které zní:

„g)

odpovídaly za začlenění rizik týkajících se udržitelnosti do činností uvedených v písmenech a) až f).“;

| 6) | V článku 17 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

  „3.   Členské státy zajistí, aby v případech, kdy správcovské společnosti určují typy střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy SKIPCP, dotyčné správcovské společnosti zahrnuly ty typy střetů zájmů, které mohou vzniknout v důsledku začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do jejich procesů, systémů a vnitřních kontrol.“; |
| --- | --- |

6)

V článku 17 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

„3.   Členské státy zajistí, aby v případech, kdy správcovské společnosti určují typy střetů zájmů, jejichž existence by mohla poškodit zájmy SKIPCP, dotyčné správcovské společnosti zahrnuly ty typy střetů zájmů, které mohou vzniknout v důsledku začleňování rizik týkajících se udržitelnosti do jejich procesů, systémů a vnitřních kontrol.“;

| 7) | V článku 23 se doplňují nové odstavce 5 a 6, které znějí:

  „5.   Členské státy požadují, aby správcovské společnosti při plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 až 4 zohledňovaly rizika týkající se udržitelnosti.


  6.   Členské státy zajistí, aby v případě, kdy správcovské společnosti, případně investiční společnosti zohledňují hlavní nepříznivé dopady investičních rozhodnutí na faktory udržitelnosti, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/2088 nebo jak to vyžaduje čl. 4 odst. 3 nebo 4 uvedeného nařízení, tyto správcovské nebo investiční společnosti zohlednily takové hlavní nepříznivé dopady při plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku.“; |
| --- | --- |

7)

V článku 23 se doplňují nové odstavce 5 a 6, které znějí:

„5.   Členské státy požadují, aby správcovské společnosti při plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 až 4 zohledňovaly rizika týkající se udržitelnosti.

6.   Členské státy zajistí, aby v případě, kdy správcovské společnosti, případně investiční společnosti zohledňují hlavní nepříznivé dopady investičních rozhodnutí na faktory udržitelnosti, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/2088 nebo jak to vyžaduje čl. 4 odst. 3 nebo 4 uvedeného nařízení, tyto správcovské nebo investiční společnosti zohlednily takové hlavní nepříznivé dopady při plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku.“;

| 8) | V čl. 38 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Politika řízení rizik obsahuje potřebné postupy, které správcovské společnosti umožní posoudit u každého jí spravovaného SKIPCP expozici SKIPCP vůči tržnímu riziku, riziku likvidity, riziku týkajícímu se udržitelnosti a riziku selhání protistrany, jakož i vůči všem ostatním rizikům, která mohou být pro každý jí spravovaný SKIPCP závažná, včetně provozního rizika.“ |
| --- | --- |

8)

V čl. 38 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Politika řízení rizik obsahuje potřebné postupy, které správcovské společnosti umožní posoudit u každého jí spravovaného SKIPCP expozici SKIPCP vůči tržnímu riziku, riziku likvidity, riziku týkajícímu se udržitelnosti a riziku selhání protistrany, jakož i vůči všem ostatním rizikům, která mohou být pro každý jí spravovaný SKIPCP závažná, včetně provozního rizika.“

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy nejpozději do 31. července 2022 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

Tyto předpisy použijí od 1. srpna 2022.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Článek 4

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 21. dubna 2021.

Za Komisi

Předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ze dne 27. listopadu 2019 o zveřejňování informací souvisejících s udržitelností v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 317, 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Směrnice Komise 2010/43/EU ze dne 1. července 2010, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES, pokud jde o organizační požadavky, střety zájmů, pravidla jednání, řízení rizik a obsah smlouvy mezi depozitářem a správcovskou společností (Úř. věst. L 176, 10.7.2010, s. 42).

7

---

ROZHODNUTÍ

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/145

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU, RADY A KOMISE (EU, Euratom) 2021/1271

ze dne 26. července 2021

o jmenování ředitele Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace

EVROPSKÝ PARLAMENT, RADA EVROPSKÉ UNIE A EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1141/2014 ze dne 22. října 2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací (1), a zejména na čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení,

s ohledem na seznam kandidátů, který v návaznosti na otevřenou výzvu k přihlášení kandidátů navrhla dne 15. července 2021 výběrová komise složená z generálních tajemníků Evropského parlamentu, Rady a Komise za účelem jmenování ředitele Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovením čl. 6 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 se zřizuje Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovením čl. 6 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 se zřizuje Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace.

| (2) | V čl. 6 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 se stanoví, že ředitele Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování společnou dohodou Evropský parlament, Rada a Komise na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů, |
| --- | --- |

(2)

V čl. 6 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 se stanoví, že ředitele Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování společnou dohodou Evropský parlament, Rada a Komise na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Pan Pascal SCHONARD je jmenován ředitelem Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace na období od 1. září 2021 do 31. srpna 2026.

2.   Ředitel je jmenován dočasným zaměstnancem zařazeným do 1. stupně platové třídy AD 12.

3.   Jmenování je podmíněno podepsáním prohlášení o nezávislosti a neexistenci střetu zájmů uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí designovaným ředitelem.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 26. července 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda

J. PODGORŠEK

Za Komisi

místopředseda

M. ŠEFČOVIČ

---

(1)  
  Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

PROHLÁŠENÍ O NEZÁVISLOSTI A NEEXISTENCI STŘETU ZÁJMŮ

Já, níže podepsaný ......, prohlašuji, že jsem se seznámil s ustanoveními čl. 6 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1141/2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací a že budu funkci ředitele Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) vykonávat zcela nezávisle a v plném souladu s pravidly stanovenými tímto nařízením. Při jednání jménem úřadu nebudu vyžadovat ani přijímat pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržím se jednání, které je neslučitelné s povahou mých povinností.

Prohlašuji, že podle svého nejlepšího vědomí a svědomí se nenacházím v situaci střetu zájmů. Ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných nebo osobních důvodů, z důvodů politické, národní, názorové či náboženské spřízněnosti, z ekonomických důvodů nebo z důvodů jiných společných zájmů s příjemcem financování podle nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 ohrožen nestranný a objektivní výkon funkce ředitele úřadu. Zejména prohlašuji, že nejsem poslancem Evropského parlamentu, nevykonáván žádný volený mandát ani nejsem a ani jsem nikdy nebyl zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace.

V Bruselu dne [...]

[DATUM + PODPIS designovaného ředitele]

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/148

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1272

ze dne 30. července 2021,

kterým se za účelem usnadnění práva na volný pohyb v rámci Unie stanoví rovnocennost certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných Vatikánským městským státem a certifikátů vydaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 z dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2021/953 stanoví rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění výkonu práva jejich držitelů na volný pohyb během pandemie COVID-19. Má rovněž přispět k usnadnění postupného koordinovaného zrušení omezení volného pohybu, jež byla zavedena členskými státy v souladu s právem Unie za účelem omezení šíření SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2021/953 stanoví rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění výkonu práva jejich držitelů na volný pohyb během pandemie COVID-19. Má rovněž přispět k usnadnění postupného koordinovaného zrušení omezení volného pohybu, jež byla zavedena členskými státy v souladu s právem Unie za účelem omezení šíření SARS-CoV-2.

| (2) | Nařízení (EU) 2021/953 umožňuje uznávání certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných třetími zeměmi občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům, jestliže Komise shledá, že tyto certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 jsou vydány podle norem, které lze považovat za rovnocenné normám stanoveným podle uvedeného nařízení. Vedle toho mají členské státy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 (2) uplatňovat pravidla stanovená v nařízení (EU) 2021/953 na státní příslušníky třetích zemí, kteří nespadají do působnosti uvedeného nařízení, ale kteří mají na jejich území oprávněný pobyt nebo bydliště a kteří mohou v souladu s právem Unie cestovat do jiných členských států. Veškeré závěry týkající se rovnocennosti stanovené v tomto rozhodnutí by se proto měly vztahovat na certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům. Obdobně se na základě nařízení (EU) 2021/954 tyto závěry týkající se rovnocennosti vztahují také na certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají na území členských států oprávněný pobyt nebo bydliště, podle podmínek stanovených v uvedeném nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) 2021/953 umožňuje uznávání certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných třetími zeměmi občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům, jestliže Komise shledá, že tyto certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 jsou vydány podle norem, které lze považovat za rovnocenné normám stanoveným podle uvedeného nařízení. Vedle toho mají členské státy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 (2) uplatňovat pravidla stanovená v nařízení (EU) 2021/953 na státní příslušníky třetích zemí, kteří nespadají do působnosti uvedeného nařízení, ale kteří mají na jejich území oprávněný pobyt nebo bydliště a kteří mohou v souladu s právem Unie cestovat do jiných členských států. Veškeré závěry týkající se rovnocennosti stanovené v tomto rozhodnutí by se proto měly vztahovat na certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům. Obdobně se na základě nařízení (EU) 2021/954 tyto závěry týkající se rovnocennosti vztahují také na certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají na území členských států oprávněný pobyt nebo bydliště, podle podmínek stanovených v uvedeném nařízení.

| (3) | V návaznosti na žádost Vatikánského městského státu provedla Komise dne 29. června 2021 technické zkoušky, jež prokázaly, že certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem v souladu s jeho systémem „VA-EUDCC-GW“ jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953, což umožňuje ověření jejich pravosti, platnosti a integrity. Komise rovněž potvrdila, že certifikáty o očkování proti COVID-19 vydávané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ obsahují potřebné údaje. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na žádost Vatikánského městského státu provedla Komise dne 29. června 2021 technické zkoušky, jež prokázaly, že certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem v souladu s jeho systémem „VA-EUDCC-GW“ jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953, což umožňuje ověření jejich pravosti, platnosti a integrity. Komise rovněž potvrdila, že certifikáty o očkování proti COVID-19 vydávané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ obsahují potřebné údaje.

| (4) | Dne 9. července 2021 poskytl Vatikánský městský stát Komisi podrobné informace o vydávání interoperabilních certifikátů o očkování proti COVID-19 v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“. Vatikánský městský stát sdělil Komisi, že se domnívá, že jeho certifikáty o očkování proti COVID-19 jsou vydávány podle normy a v technologickém systému, které jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost zavedeným na základě nařízení (EU) 2021/953 a umožňují ověření pravosti, platnosti a integrity certifikátů. V tomto ohledu Vatikánský městský stát informoval Komisi, že certifikáty o očkování proti COVID-19 vydávané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ obsahují údaje uvedené v příloze nařízení (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Dne 9. července 2021 poskytl Vatikánský městský stát Komisi podrobné informace o vydávání interoperabilních certifikátů o očkování proti COVID-19 v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“. Vatikánský městský stát sdělil Komisi, že se domnívá, že jeho certifikáty o očkování proti COVID-19 jsou vydávány podle normy a v technologickém systému, které jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost zavedeným na základě nařízení (EU) 2021/953 a umožňují ověření pravosti, platnosti a integrity certifikátů. V tomto ohledu Vatikánský městský stát informoval Komisi, že certifikáty o očkování proti COVID-19 vydávané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ obsahují údaje uvedené v příloze nařízení (EU) 2021/953.

| (5) | Vatikánský městský stát také Komisi informoval, že bude vydávat interoperabilní certifikáty o očkování proti COVID-19 očkovací látkou Comirnaty. |
| --- | --- |

(5)

Vatikánský městský stát také Komisi informoval, že bude vydávat interoperabilní certifikáty o očkování proti COVID-19 očkovací látkou Comirnaty.

| (6) | Vatikánský městský stát dále Komisi sdělil, že bude uznávat certifikáty o očkování, o testu a o zotavení vydané členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/953. Vatikánský městský stát informoval Komisi, že bude uznávat důkazy o očkování pro očkovací látky s registrací pro celou EU (na základě stanoviska Evropské agentury pro léčivé přípravky), očkovací látky, jimž příslušný orgán členského státu EU udělil dočasnou registraci, a očkovací látky, u nichž byl dokončen postup zařazení na seznam WHO k nouzovému použití. Vatikánský městský stát dále Komisi informoval, že bude uznávat certifikáty o testu NAAT (např. RT-PCR) a rychlém testu na antigen, které jsou uvedeny na seznamu Výboru pro zdravotní bezpečnost. Vatikánský městský stát také Komisi informoval, že bude uznávat certifikáty o zotavení na základě testu NAAT (např. RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Vatikánský městský stát dále Komisi sdělil, že bude uznávat certifikáty o očkování, o testu a o zotavení vydané členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/953. Vatikánský městský stát informoval Komisi, že bude uznávat důkazy o očkování pro očkovací látky s registrací pro celou EU (na základě stanoviska Evropské agentury pro léčivé přípravky), očkovací látky, jimž příslušný orgán členského státu EU udělil dočasnou registraci, a očkovací látky, u nichž byl dokončen postup zařazení na seznam WHO k nouzovému použití. Vatikánský městský stát dále Komisi informoval, že bude uznávat certifikáty o testu NAAT (např. RT-PCR) a rychlém testu na antigen, které jsou uvedeny na seznamu Výboru pro zdravotní bezpečnost. Vatikánský městský stát také Komisi informoval, že bude uznávat certifikáty o zotavení na základě testu NAAT (např. RT-PCR).

| (7) | Dne 22. července 2021 Vatikánský městský stát rovněž Komisi sdělil, že při ověřování certifikátů o očkování, o testu a o zotavení vydaných členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/953 budou osobní údaje obsažené v těchto certifikátech zpracovávány pouze pro účely ověření a potvrzení očkování, výsledku testu nebo zotavení držitele a nebudou poté uchovávány. |
| --- | --- |

(7)

Dne 22. července 2021 Vatikánský městský stát rovněž Komisi sdělil, že při ověřování certifikátů o očkování, o testu a o zotavení vydaných členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/953 budou osobní údaje obsažené v těchto certifikátech zpracovávány pouze pro účely ověření a potvrzení očkování, výsledku testu nebo zotavení držitele a nebudou poté uchovávány.

| (8) | Jsou tedy splněny nezbytné prvky, na jejichž základě mají být certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ považovány za rovnocenné certifikátům vydaným v souladu s nařízením (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(8)

Jsou tedy splněny nezbytné prvky, na jejichž základě mají být certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ považovány za rovnocenné certifikátům vydaným v souladu s nařízením (EU) 2021/953.

| (9) | Certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ by proto měly být uznávány za podmínek uvedených v čl. 5 odst. 5 nařízení (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

Certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ by proto měly být uznávány za podmínek uvedených v čl. 5 odst. 5 nařízení (EU) 2021/953.

| (10) | Aby bylo toto rozhodnutí funkční, měl by být Vatikánský městský stát propojen s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID, který byl zaveden nařízením (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Aby bylo toto rozhodnutí funkční, měl by být Vatikánský městský stát propojen s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID, který byl zaveden nařízením (EU) 2021/953.

| (11) | S cílem chránit zájmy Unie, a zejména zájmy v oblasti veřejného zdraví, může Komise využít svých pravomocí k pozastavení nebo ukončení platnosti tohoto rozhodnutí, pokud již nebudou splněny podmínky čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

S cílem chránit zájmy Unie, a zejména zájmy v oblasti veřejného zdraví, může Komise využít svých pravomocí k pozastavení nebo ukončení platnosti tohoto rozhodnutí, pokud již nebudou splněny podmínky čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/953.

| (12) | Vzhledem k potřebě co nejrychlejšího propojení Vatikánského městského státu s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k potřebě co nejrychlejšího propojení Vatikánského městského státu s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (13) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 14 nařízení (EU) 2021/953, |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 14 nařízení (EU) 2021/953,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané Vatikánským městským státem v souladu se systémem „VA-EUDCC-GW“ se za účelem usnadnění práva na volný pohyb v rámci Unie pokládají za rovnocenné certifikátům vydaným v souladu s nařízením (EU) 2021/953.

Článek 2

Vatikánský městský stát se propojí s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 30. července 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm na území členských států během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 24).

2

---

| 2.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 277/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 277/151

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1273

ze dne 30. července 2021,

kterým se za účelem usnadnění práva na volný pohyb v rámci Unie stanoví rovnocennost certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných San Marinem a certifikátů vydaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 z dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2021/953 stanoví rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění výkonu práva jejich držitelů na volný pohyb během pandemie COVID-19. Má rovněž přispět k usnadnění postupného koordinovaného zrušení omezení volného pohybu, jež byla zavedena členskými státy v souladu s právem Unie za účelem omezení šíření SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2021/953 stanoví rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění výkonu práva jejich držitelů na volný pohyb během pandemie COVID-19. Má rovněž přispět k usnadnění postupného koordinovaného zrušení omezení volného pohybu, jež byla zavedena členskými státy v souladu s právem Unie za účelem omezení šíření SARS-CoV-2.

| (2) | Nařízení (EU) 2021/953 umožňuje uznávání certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných třetími zeměmi občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům, jestliže Komise shledá, že tyto certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 jsou vydány podle norem, které lze považovat za rovnocenné normám stanoveným podle uvedeného nařízení. Vedle toho mají členské státy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 (2) uplatňovat pravidla stanovená v nařízení (EU) 2021/953 na státní příslušníky třetích zemí, kteří nespadají do působnosti uvedeného nařízení, ale kteří mají na jejich území oprávněný pobyt nebo bydliště a kteří mohou v souladu s právem Unie cestovat do jiných členských států. Veškeré závěry týkající se rovnocennosti stanovené v tomto rozhodnutí by se proto měly vztahovat na certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané San Marinem občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům. Obdobně se na základě nařízení (EU) 2021/954 tyto závěry týkající se rovnocennosti vztahují také na certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydané San Marinem státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají na území členských států oprávněný pobyt nebo bydliště, podle podmínek stanovených v uvedeném nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) 2021/953 umožňuje uznávání certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 vydaných třetími zeměmi občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům, jestliže Komise shledá, že tyto certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 jsou vydány podle norem, které lze považovat za rovnocenné normám stanoveným podle uvedeného nařízení. Vedle toho mají členské státy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 (2) uplatňovat pravidla stanovená v nařízení (EU) 2021/953 na státní příslušníky třetích zemí, kteří nespadají do působnosti uvedeného nařízení, ale kteří mají na jejich území oprávněný pobyt nebo bydliště a kteří mohou v souladu s právem Unie cestovat do jiných členských států. Veškeré závěry týkající se rovnocennosti stanovené v tomto rozhodnutí by se proto měly vztahovat na certifikáty o očkování proti COVID-19 vydané San Marinem občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům. Obdobně se na základě nařízení (EU) 2021/954 tyto závěry týkající se rovnocennosti vztahují také na certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydané San Marinem státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají na území členských států oprávněný pobyt nebo bydliště, podle podmínek stanovených v uvedeném nařízení.

| (3) | V návaznosti na žádost San Marina provedla Komise dne 30. června 2021 technické zkoušky, jež prokázaly, že certifikáty o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 vydané San Marinem v souladu s jeho systémem „San Marino Digital Covid Certificate“ („smdcc“) jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953, což umožňuje ověření jejich pravosti, platnosti a integrity. Komise rovněž potvrdila, že certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydávané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ obsahují potřebné údaje. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na žádost San Marina provedla Komise dne 30. června 2021 technické zkoušky, jež prokázaly, že certifikáty o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 vydané San Marinem v souladu s jeho systémem „San Marino Digital Covid Certificate“ („smdcc“) jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953, což umožňuje ověření jejich pravosti, platnosti a integrity. Komise rovněž potvrdila, že certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydávané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ obsahují potřebné údaje.

| (4) | Dne 14. července 2021 poskytlo San Marino Komisi informace o vydávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 v souladu se systémem „smdcc“. San Marino sdělilo Komisi, že se domnívá, že jeho certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 jsou vydávány podle normy a v technologickém systému, které jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost zavedeným na základě nařízení (EU) 2021/953 a umožňují ověření pravosti, platnosti a integrity certifikátů. V tomto ohledu San Marino informovalo Komisi, že certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydávané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ obsahují údaje uvedené v příloze nařízení (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Dne 14. července 2021 poskytlo San Marino Komisi informace o vydávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 v souladu se systémem „smdcc“. San Marino sdělilo Komisi, že se domnívá, že jeho certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 jsou vydávány podle normy a v technologickém systému, které jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost zavedeným na základě nařízení (EU) 2021/953 a umožňují ověření pravosti, platnosti a integrity certifikátů. V tomto ohledu San Marino informovalo Komisi, že certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydávané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ obsahují údaje uvedené v příloze nařízení (EU) 2021/953.

| (5) | San Marino také Komisi informovalo, že bude vydávat interoperabilní certifikáty o očkování proti COVID-19 pro očkovací látky, mezi něž jsou v současnosti zahrnuty Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen a Sputnik V. |
| --- | --- |

(5)

San Marino také Komisi informovalo, že bude vydávat interoperabilní certifikáty o očkování proti COVID-19 pro očkovací látky, mezi něž jsou v současnosti zahrnuty Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen a Sputnik V.

| (6) | San Marino rovněž informovalo Komisi, že bude vydávat interoperabilní certifikáty o testu pouze pro testy založené na amplifikaci nukleových kyselin nebo rychlé antigenní testy, které jsou uvedeny na společném a aktualizovaném seznamu rychlých testů na antigen na COVID-19 schváleném Výborem pro zdravotní bezpečnost zřízeným podle článku 17 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (3) na základě doporučení Rady ze dne 21. ledna 2021 (4). |
| --- | --- |

(6)

San Marino rovněž informovalo Komisi, že bude vydávat interoperabilní certifikáty o testu pouze pro testy založené na amplifikaci nukleových kyselin nebo rychlé antigenní testy, které jsou uvedeny na společném a aktualizovaném seznamu rychlých testů na antigen na COVID-19 schváleném Výborem pro zdravotní bezpečnost zřízeným podle článku 17 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (3) na základě doporučení Rady ze dne 21. ledna 2021 (4).

| (7) | San Marino dále Komisi sdělilo, že bude uznávat certifikáty o očkování, o testu a o zotavení vydané členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/953. San Marino informovalo Komisi, že bude uznávat důkazy o očkování pro očkovací látky s registrací pro celou EU (na základě stanoviska Evropské agentury pro léčivé přípravky), očkovací látky, jimž příslušný orgán členského státu EU udělil dočasnou registraci, a očkovací látky, u nichž byl dokončen postup zařazení na seznam WHO k nouzovému použití. San Marino dále Komisi informovalo, že bude uznávat certifikáty o testu NAAT (např. RT-PCR) a rychlém testu na antigen, které jsou uvedeny na seznamu Výboru pro zdravotní bezpečnost. San Marino bude uznávat certifikáty o zotavení na základě testu NAAT (např. RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

San Marino dále Komisi sdělilo, že bude uznávat certifikáty o očkování, o testu a o zotavení vydané členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/953. San Marino informovalo Komisi, že bude uznávat důkazy o očkování pro očkovací látky s registrací pro celou EU (na základě stanoviska Evropské agentury pro léčivé přípravky), očkovací látky, jimž příslušný orgán členského státu EU udělil dočasnou registraci, a očkovací látky, u nichž byl dokončen postup zařazení na seznam WHO k nouzovému použití. San Marino dále Komisi informovalo, že bude uznávat certifikáty o testu NAAT (např. RT-PCR) a rychlém testu na antigen, které jsou uvedeny na seznamu Výboru pro zdravotní bezpečnost. San Marino bude uznávat certifikáty o zotavení na základě testu NAAT (např. RT-PCR).

| (8) | Dne 22. července 2021 San Marino rovněž Komisi sdělilo, že při ověřování certifikátů o očkování, o testu a o zotavení vydaných členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/953 budou osobní údaje obsažené v těchto certifikátech zpracovávány pouze pro účely ověření a potvrzení očkování, výsledku testu nebo zotavení držitele a nebudou poté uchovávány. |
| --- | --- |

(8)

Dne 22. července 2021 San Marino rovněž Komisi sdělilo, že při ověřování certifikátů o očkování, o testu a o zotavení vydaných členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/953 budou osobní údaje obsažené v těchto certifikátech zpracovávány pouze pro účely ověření a potvrzení očkování, výsledku testu nebo zotavení držitele a nebudou poté uchovávány.

| (9) | Jsou tedy splněny nezbytné prvky, na jejichž základě mají být certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ považovány za rovnocenné certifikátům vydaným v souladu s nařízením (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

Jsou tedy splněny nezbytné prvky, na jejichž základě mají být certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ považovány za rovnocenné certifikátům vydaným v souladu s nařízením (EU) 2021/953.

| (10) | Certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ by proto měly být uznávány za podmínek uvedených v čl. 5 odst. 5, čl. 6 odst. 5 a čl. 7 odst. 8 nařízení (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ by proto měly být uznávány za podmínek uvedených v čl. 5 odst. 5, čl. 6 odst. 5 a čl. 7 odst. 8 nařízení (EU) 2021/953.

| (11) | Aby bylo toto rozhodnutí funkční, mělo by být San Marino propojeno s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID, který byl zaveden nařízením (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

Aby bylo toto rozhodnutí funkční, mělo by být San Marino propojeno s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID, který byl zaveden nařízením (EU) 2021/953.

| (12) | S cílem chránit zájmy Unie, a zejména zájmy v oblasti veřejného zdraví, může Komise využít svých pravomocí k pozastavení nebo ukončení platnosti tohoto rozhodnutí, pokud již nebudou splněny podmínky čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(12)

S cílem chránit zájmy Unie, a zejména zájmy v oblasti veřejného zdraví, může Komise využít svých pravomocí k pozastavení nebo ukončení platnosti tohoto rozhodnutí, pokud již nebudou splněny podmínky čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/953.

| (13) | Vzhledem k potřebě co nejrychlejšího propojení San Marina s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k potřebě co nejrychlejšího propojení San Marina s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (14) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 14 nařízení (EU) 2021/953, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 14 nařízení (EU) 2021/953,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Certifikáty o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 vydané San Marinem v souladu se systémem „smdcc“ se za účelem usnadnění práva na volný pohyb v rámci Unie pokládají za rovnocenné certifikátům vydaným v souladu s nařízením (EU) 2021/953.

Článek 2

San Marino se propojí s rámcem pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID zavedeným podle nařízení (EU) 2021/953.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 30. července 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm na území členských států během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 24).

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 21. ledna 2021 o společném rámci pro používání a validaci rychlých testů na antigen a o vzájemném uznávání výsledků testů na COVID-19 v EU (Úř. věst. C 24, 22.1.2021, s. 1).

4

---