# Az Európai Unió L 251/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 251 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. július 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 251

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. július 15.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1147 rendelete (2021. július 7.) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1148 rendelete (2021. július 7.) a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköznek az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról | 48 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1149 rendelete (2021. július 7.) a Belső Biztonsági Alap létrehozásáról | 94 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1147 rendelete (2021. július 7.) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1148 rendelete (2021. július 7.) a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköznek az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról

48

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1149 rendelete (2021. július 7.) a Belső Biztonsági Alap létrehozásáról

94

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1147 RENDELETE

(2021. július 7.)

a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésére, valamint 79. cikke (2) és (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A változó migrációs kihívások jellemezte jelenlegi helyzetben, amikor is támogatni kell a befogadási, menekültügyi, integrációs és migrációs rendszerek megerősítését a tagállamokban, meg kell előzni a feszült helyzetek kialakulását, illetve szolidaritást vállalva megfelelően kell kezelni az ilyen helyzeteket, továbbá az irreguláris és nem biztonságos útvonalak helyett jogszerű és biztonságos lehetőségeket kell biztosítani, a hatékony és koordinált uniós migrációkezelésbe való beruházás kulcsfontosságú szerepet játszik az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (2) bekezdésével összhangban azon célkitűzés megvalósításában, hogy az Unió a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget alkosson. |
| --- | --- |

(1)

A változó migrációs kihívások jellemezte jelenlegi helyzetben, amikor is támogatni kell a befogadási, menekültügyi, integrációs és migrációs rendszerek megerősítését a tagállamokban, meg kell előzni a feszült helyzetek kialakulását, illetve szolidaritást vállalva megfelelően kell kezelni az ilyen helyzeteket, továbbá az irreguláris és nem biztonságos útvonalak helyett jogszerű és biztonságos lehetőségeket kell biztosítani, a hatékony és koordinált uniós migrációkezelésbe való beruházás kulcsfontosságú szerepet játszik az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (2) bekezdésével összhangban azon célkitűzés megvalósításában, hogy az Unió a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget alkosson.

| (2) | Az uniós és a tagállami megközelítések koordinálásának fontosságát tükrözte a 2015. május 13-i európai migrációs stratégia, amely hangsúlyozta, hogy következetes és világos közös politikára van szükség ahhoz, hogy helyre lehessen állítani a bizalmat azzal kapcsolatban, hogy az Unió képes összefogni az európai és nemzeti erőfeszítéseket a migráció kezelése, valamint az EUMSZ 80. cikkében foglalt, a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztása elvének megfelelő hatékony együttműködés céljából; mindezt a 2017. szeptember 27-i félidős felülvizsgálat, valamint a 2018. március 14-i és 2018. május 16-i eredményjelentés is megerősítette. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós és a tagállami megközelítések koordinálásának fontosságát tükrözte a 2015. május 13-i európai migrációs stratégia, amely hangsúlyozta, hogy következetes és világos közös politikára van szükség ahhoz, hogy helyre lehessen állítani a bizalmat azzal kapcsolatban, hogy az Unió képes összefogni az európai és nemzeti erőfeszítéseket a migráció kezelése, valamint az EUMSZ 80. cikkében foglalt, a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztása elvének megfelelő hatékony együttműködés céljából; mindezt a 2017. szeptember 27-i félidős felülvizsgálat, valamint a 2018. március 14-i és 2018. május 16-i eredményjelentés is megerősítette.

| (3) | 2017. október 19-i következtetéseiben az Európai Tanács újólag megerősítette, hogy a migrációkezelés terén átfogó, pragmatikus és határozott megközelítést kell követni, amelynek célja a külső határok ellenőrzésének biztosítása, továbbá az irregulárisan érkezők számának és a tengeren bekövetkező halálesetek számának a csökkentése. Ennek a megközelítésnek az Unió és a tagállamok minden rendelkezésre álló eszközének rugalmas és összehangolt alkalmazásán kell alapulnia. Az Európai Tanács továbbá szorgalmazta a visszaküldési eljárás jelentős javítását mind az Unió szintjén, mind tagállami szinten hozott intézkedésekkel, így többek között eredményes visszafogadási megállapodások és intézkedések biztosításával. |
| --- | --- |

(3)

2017. október 19-i következtetéseiben az Európai Tanács újólag megerősítette, hogy a migrációkezelés terén átfogó, pragmatikus és határozott megközelítést kell követni, amelynek célja a külső határok ellenőrzésének biztosítása, továbbá az irregulárisan érkezők számának és a tengeren bekövetkező halálesetek számának a csökkentése. Ennek a megközelítésnek az Unió és a tagállamok minden rendelkezésre álló eszközének rugalmas és összehangolt alkalmazásán kell alapulnia. Az Európai Tanács továbbá szorgalmazta a visszaküldési eljárás jelentős javítását mind az Unió szintjén, mind tagállami szinten hozott intézkedésekkel, így többek között eredményes visszafogadási megállapodások és intézkedések biztosításával.

| (4) | A tagállamok és az uniós intézmények közötti kölcsönös bizalmon, szolidaritáson és a felelősség igazságos elosztásán alapuló, a fenntartható közös uniós menekültügyi és bevándorlási szakpolitika biztosítását célzó átfogó migrációkezelési megközelítés kialakítására irányuló erőfeszítések támogatása érdekében a tagállamokat megfelelő pénzügyi forrásokkal kell támogatni egy Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (a továbbiakban: az Alap) formájában. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és az uniós intézmények közötti kölcsönös bizalmon, szolidaritáson és a felelősség igazságos elosztásán alapuló, a fenntartható közös uniós menekültügyi és bevándorlási szakpolitika biztosítását célzó átfogó migrációkezelési megközelítés kialakítására irányuló erőfeszítések támogatása érdekében a tagállamokat megfelelő pénzügyi forrásokkal kell támogatni egy Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (a továbbiakban: az Alap) formájában.

| (5) | Az Alapból finanszírozott valamennyi intézkedést – ideértve a harmadik országokban végzetteket is – az uniós vívmányokban és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) rögzített jogoknak és elveknek maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani, és azoknak összhangban kell állniuk az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeivel, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei, különösen a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetés tilalma és a gyermek mindenek felett álló érdeke elvének való megfelelés biztosítása révén. |
| --- | --- |

(5)

Az Alapból finanszírozott valamennyi intézkedést – ideértve a harmadik országokban végzetteket is – az uniós vívmányokban és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) rögzített jogoknak és elveknek maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani, és azoknak összhangban kell állniuk az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeivel, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei, különösen a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetés tilalma és a gyermek mindenek felett álló érdeke elvének való megfelelés biztosítása révén.

| (6) | A migráns gyermekeket érintő valamennyi intézkedés vagy döntés – többek között a visszaküldések – során a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartani, teljes mértékben figyelembe véve a gyermek azon jogát, hogy véleményt nyilvánítson. |
| --- | --- |

(6)

A migráns gyermekeket érintő valamennyi intézkedés vagy döntés – többek között a visszaküldések – során a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartani, teljes mértékben figyelembe véve a gyermek azon jogát, hogy véleményt nyilvánítson.

| (7) | Az Alapnak a jogelődei, azaz a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) a 2008-2013-as időszakra létrehozott Európai Menekültügyi Alap, a 2007/435/EK tanácsi határozattal (5) a 2007-2013-as időszakra létrehozott, a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap, a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) a 2008–2013-as időszakra létrehozott Európai Visszatérési Alap, valamint az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) a 2014–2020-as időszakra létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap által elért eredményekre és eszközölt beruházásokra kell épülnie. Az Alapnak ugyanakkor figyelembe kell vennie az összes releváns új fejleményt. |
| --- | --- |

(7)

Az Alapnak a jogelődei, azaz a 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) a 2008-2013-as időszakra létrehozott Európai Menekültügyi Alap, a 2007/435/EK tanácsi határozattal (5) a 2007-2013-as időszakra létrehozott, a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap, a 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) a 2008–2013-as időszakra létrehozott Európai Visszatérési Alap, valamint az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) a 2014–2020-as időszakra létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap által elért eredményekre és eszközölt beruházásokra kell épülnie. Az Alapnak ugyanakkor figyelembe kell vennie az összes releváns új fejleményt.

| (8) | Az Alapnak támogatnia kell a tagállamok közötti szolidaritást és a felelősség igazságos elosztását, valamint a migrációs áramlások hatékony kezelését, többek között a menekültügy területén hozott közös intézkedések – köztük az áttelepítés, a humanitárius befogadás és a nemzetközi védelmet kérelmező személyek vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek tagállamok közötti átadása révén a nemzetközi védelemre szoruló személyek befogadására irányuló tagállami erőfeszítések – előmozdításával, a különleges bánásmódot igénylő menedékkérők, például a gyermekek védelmének növelésével, az integrációs stratégiák támogatásával, továbbá a jogszerű migrációra vonatkozó szakpolitika fejlesztésével és megerősítésével, például az Unióba való biztonságos és jogszerű belépési lehetőség biztosításával, ami elősegíthetné az Unió hosszú távú versenyképességének és szociális modellje jövőjének biztosítását, valamint a fenntartható visszaküldési és visszafogadási politika révén az irreguláris migráció kiváltó okainak visszaszorítását is. |
| --- | --- |

(8)

Az Alapnak támogatnia kell a tagállamok közötti szolidaritást és a felelősség igazságos elosztását, valamint a migrációs áramlások hatékony kezelését, többek között a menekültügy területén hozott közös intézkedések – köztük az áttelepítés, a humanitárius befogadás és a nemzetközi védelmet kérelmező személyek vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek tagállamok közötti átadása révén a nemzetközi védelemre szoruló személyek befogadására irányuló tagállami erőfeszítések – előmozdításával, a különleges bánásmódot igénylő menedékkérők, például a gyermekek védelmének növelésével, az integrációs stratégiák támogatásával, továbbá a jogszerű migrációra vonatkozó szakpolitika fejlesztésével és megerősítésével, például az Unióba való biztonságos és jogszerű belépési lehetőség biztosításával, ami elősegíthetné az Unió hosszú távú versenyképességének és szociális modellje jövőjének biztosítását, valamint a fenntartható visszaküldési és visszafogadási politika révén az irreguláris migráció kiváltó okainak visszaszorítását is.

| (9) | Tekintettel az Alap belső jellegére, valamint arra, hogy az Alap a fő uniós szintű menekültügyi és migrációs finanszírozási eszköz, az Alapnak elsődlegesen olyan intézkedéseket kell támogatnia, amelyek az Unió belső menekültügyi és migrációs szakpolitikáját szolgálják az Alap célkitűzéseivel összhangban. Ugyanakkor, tekintettel arra, hogy az Unión kívül végzett egyes intézkedések hozzájárulnak az Alap célkitűzéseinek megvalósításához, és bizonyos körülmények között uniós hozzáadott értéket jelenthetnek, az Alapnak támogatnia kell a harmadik országokkal való együttműködés és partnerség erősítését migrációkezelési célokból annak érdekében, hogy fokozzák a jogszerű migrációs lehetőségeket, elősegítsék az eredményes, biztonságos és méltóságteljes visszaküldést és visszafogadást, valamint előmozdítsák a harmadik országokba való kezdeti visszailleszkedést. Az Alap keretében nyújtott támogatás nem érintheti a közös európai menekültügyi rendszer e rendelet elfogadásának időpontjában alkalmazandó jogi keretei között nemzetközi védelmet kérelmező személyek és nemzetközi védelemben részesülő személyek áttelepítésének és Unión belüli áthelyezésének jelenleg önkéntes jellegét. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az Alap belső jellegére, valamint arra, hogy az Alap a fő uniós szintű menekültügyi és migrációs finanszírozási eszköz, az Alapnak elsődlegesen olyan intézkedéseket kell támogatnia, amelyek az Unió belső menekültügyi és migrációs szakpolitikáját szolgálják az Alap célkitűzéseivel összhangban. Ugyanakkor, tekintettel arra, hogy az Unión kívül végzett egyes intézkedések hozzájárulnak az Alap célkitűzéseinek megvalósításához, és bizonyos körülmények között uniós hozzáadott értéket jelenthetnek, az Alapnak támogatnia kell a harmadik országokkal való együttműködés és partnerség erősítését migrációkezelési célokból annak érdekében, hogy fokozzák a jogszerű migrációs lehetőségeket, elősegítsék az eredményes, biztonságos és méltóságteljes visszaküldést és visszafogadást, valamint előmozdítsák a harmadik országokba való kezdeti visszailleszkedést. Az Alap keretében nyújtott támogatás nem érintheti a közös európai menekültügyi rendszer e rendelet elfogadásának időpontjában alkalmazandó jogi keretei között nemzetközi védelmet kérelmező személyek és nemzetközi védelemben részesülő személyek áttelepítésének és Unión belüli áthelyezésének jelenleg önkéntes jellegét.

| (10) | Annak érdekében, hogy hasznosítani lehessen a releváns decentralizált ügynökségek szakértelmét, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a tagállami programok kidolgozásakor a hatáskörükbe tartozó területeken figyelembe vegyék a tudásukat és tapasztalataikat. Lehetővé kell tenni továbbá, hogy a közös európai menekültügyi rendszer működésének megkönnyítése és javítása érdekében az Alap kiegészítse a 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) által támogatott következő tevékenységeket azáltal, hogy erősíti a gyakorlati együttműködést, különösen a menekültügy és a legjobb gyakorlatok tekintetében folytatott információcserét; előmozdítja az uniós és a nemzetközi jogot, és hozzájárul a menekültügyre vonatkozó uniós jognak a nemzetközi védelemmel kapcsolatos eljárásokra, a befogadási feltételekre és a védelmi igények értékelésére vonatkozó magas szintű normák alapján az Unió egészében történő egységes végrehajtásához; lehetővé teszi a nemzetközi védelem iránti kérelmek fenntartható és méltányos elosztását; elősegíti a konvergenciát a nemzetközi védelem iránti kérelmek értékelése terén az Unió egészében; támogatja a tagállamok áttelepítésre irányuló erőfeszítéseit, valamint operatív és technikai segítséget nyújt a tagállamok számára menekültügyi és befogadórendszereik igazgatásához, különösen azon tagállamok esetében, amelyekben ezekre a rendszerekre aránytalan nyomás nehezedik. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy hasznosítani lehessen a releváns decentralizált ügynökségek szakértelmét, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a tagállami programok kidolgozásakor a hatáskörükbe tartozó területeken figyelembe vegyék a tudásukat és tapasztalataikat. Lehetővé kell tenni továbbá, hogy a közös európai menekültügyi rendszer működésének megkönnyítése és javítása érdekében az Alap kiegészítse a 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) által támogatott következő tevékenységeket azáltal, hogy erősíti a gyakorlati együttműködést, különösen a menekültügy és a legjobb gyakorlatok tekintetében folytatott információcserét; előmozdítja az uniós és a nemzetközi jogot, és hozzájárul a menekültügyre vonatkozó uniós jognak a nemzetközi védelemmel kapcsolatos eljárásokra, a befogadási feltételekre és a védelmi igények értékelésére vonatkozó magas szintű normák alapján az Unió egészében történő egységes végrehajtásához; lehetővé teszi a nemzetközi védelem iránti kérelmek fenntartható és méltányos elosztását; elősegíti a konvergenciát a nemzetközi védelem iránti kérelmek értékelése terén az Unió egészében; támogatja a tagállamok áttelepítésre irányuló erőfeszítéseit, valamint operatív és technikai segítséget nyújt a tagállamok számára menekültügyi és befogadórendszereik igazgatásához, különösen azon tagállamok esetében, amelyekben ezekre a rendszerekre aránytalan nyomás nehezedik.

| (11) | Az Alapnak támogatnia kell azokat az uniós és tagállami erőfeszítéseket, amelyek arra irányulnak, hogy a tagállamok az uniós jog szerinti kötelezettségeikre figyelemmel javítsák a menekültügyi szakpolitikáik fejlesztésével, monitoringjával és értékelésével kapcsolatos kapacitásukat. |
| --- | --- |

(11)

Az Alapnak támogatnia kell azokat az uniós és tagállami erőfeszítéseket, amelyek arra irányulnak, hogy a tagállamok az uniós jog szerinti kötelezettségeikre figyelemmel javítsák a menekültügyi szakpolitikáik fejlesztésével, monitoringjával és értékelésével kapcsolatos kapacitásukat.

| (12) | Az Alapnak támogatnia kell a közös európai menekültügyi rendszernek, többek között a külső dimenziójának a teljeskörű végrehajtására és továbbfejlesztésére irányuló tagállami és uniós erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(12)

Az Alapnak támogatnia kell a közös európai menekültügyi rendszernek, többek között a külső dimenziójának a teljeskörű végrehajtására és továbbfejlesztésére irányuló tagállami és uniós erőfeszítéseket.

| (13) | A migrációkezelésre vonatkozó uniós szakpolitikának alapvető eleme a harmadik országokkal való partnerség és együttműködés. Az Alapnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a nem biztonságos és irreguláris útvonalakat felváltva biztosítani lehessen a nemzetközi védelemre szoruló harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek számára a tagállamok területére történő jogszerű és biztonságos érkezést, hogy azon régiók országai felé, ahová vagy amelyeken belül nagyszámú, nemzetközi védelemre szoruló személy települt át, kifejezésre lehessen juttatni szolidaritásunkat a rájuk nehezedő nyomás csökkentéséhez való segítségnyújtáson keresztül, valamint az Alapnak hatékony hozzájárulást kell nyújtania a globális áttelepítési kezdeményezésekhez azáltal, hogy a nemzetközi fórumokon és a harmadik országokkal folytatott párbeszédben az Unió és a tagállamok egységes álláspontot képviselnek. Az Alapnak pénzügyi ösztönzők formájában támogatást kell nyújtania a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy nemzetközi védelmet és tartós megoldást kínáljanak az áttelepítési vagy a humanitárius befogadási programok keretében befogadott menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára. |
| --- | --- |

(13)

A migrációkezelésre vonatkozó uniós szakpolitikának alapvető eleme a harmadik országokkal való partnerség és együttműködés. Az Alapnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a nem biztonságos és irreguláris útvonalakat felváltva biztosítani lehessen a nemzetközi védelemre szoruló harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek számára a tagállamok területére történő jogszerű és biztonságos érkezést, hogy azon régiók országai felé, ahová vagy amelyeken belül nagyszámú, nemzetközi védelemre szoruló személy települt át, kifejezésre lehessen juttatni szolidaritásunkat a rájuk nehezedő nyomás csökkentéséhez való segítségnyújtáson keresztül, valamint az Alapnak hatékony hozzájárulást kell nyújtania a globális áttelepítési kezdeményezésekhez azáltal, hogy a nemzetközi fórumokon és a harmadik országokkal folytatott párbeszédben az Unió és a tagállamok egységes álláspontot képviselnek. Az Alapnak pénzügyi ösztönzők formájában támogatást kell nyújtania a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy nemzetközi védelmet és tartós megoldást kínáljanak az áttelepítési vagy a humanitárius befogadási programok keretében befogadott menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára.

| (14) | Tekintettel az Unióba irányuló migrációs áramlásokra, továbbá az integráció és befogadás biztosításának fontosságára az Európába érkező személyek és a helyi közösségek esetében, valamint a társadalmaink hosszú távú jólléte és a gazdaságaink stabilitása szempontjából, elengedhetetlen a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó tagállami szakpolitikák támogatása, többek között az integrációról és a befogadásról szóló, 2021–2027-es cselekvési tervben meghatározott kiemelt területeken. Az Alapnak támogatnia kell a harmadik országbeli állampolgárok szükségleteihez igazított integrációs intézkedéseket, valamint azokat a horizontális intézkedéseket, amelyek a tagállamok kapacitásainak kiépítésére irányulnak az integrációs stratégiák kidolgozása, a cserék és az együttműködés megerősítése, továbbá a harmadik országbeli állampolgárok és a befogadó társadalom közötti kapcsolatok, építő jellegű párbeszéd és elfogadás elősegítése terén. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel az Unióba irányuló migrációs áramlásokra, továbbá az integráció és befogadás biztosításának fontosságára az Európába érkező személyek és a helyi közösségek esetében, valamint a társadalmaink hosszú távú jólléte és a gazdaságaink stabilitása szempontjából, elengedhetetlen a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó tagállami szakpolitikák támogatása, többek között az integrációról és a befogadásról szóló, 2021–2027-es cselekvési tervben meghatározott kiemelt területeken. Az Alapnak támogatnia kell a harmadik országbeli állampolgárok szükségleteihez igazított integrációs intézkedéseket, valamint azokat a horizontális intézkedéseket, amelyek a tagállamok kapacitásainak kiépítésére irányulnak az integrációs stratégiák kidolgozása, a cserék és az együttműködés megerősítése, továbbá a harmadik országbeli állampolgárok és a befogadó társadalom közötti kapcsolatok, építő jellegű párbeszéd és elfogadás elősegítése terén.

| (15) | A hatékonyság növelése, a lehető legnagyobb mértékű uniós hozzáadott érték nyújtása, valamint a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának elősegítését szolgáló következetes uniós válasz biztosítása érdekében az Alapból finanszírozott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az egyéb uniós eszközök, különösen a külső eszközök, az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) és az (EU) 2021/1058 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) keretében finanszírozott intézkedésekkel, és ki kell egészíteniük azokat. Az Alapnak támogatnia kell a harmadik országbeli állampolgárok szükségleteihez igazított, általában az integráció korai szakaszában végrehajtott intézkedéseket, valamint a tagállamok integrációs kapacitásait támogató horizontális intézkedéseket, míg a harmadik országbeli állampolgárokra irányuló, hosszabb távú hatást gyakorló beavatkozásokat az ESZA+ és az ERFA keretében kell finanszírozni. Ezzel összefüggésben az Alap végrehajtásáért felelős tagállami hatóságok számára elő kell írni az együttműködést és a koordinációt a tagállamok által az ESZA+ és az ERFA beavatkozásainak kezelése céljára kijelölt hatóságokkal, valamint szükség esetén az együttműködést és a koordinációt ezek irányító hatóságaival és a harmadik országbeli állampolgárok integrációjához hozzájáruló egyéb uniós alapok irányító hatóságaival. |
| --- | --- |

(15)

A hatékonyság növelése, a lehető legnagyobb mértékű uniós hozzáadott érték nyújtása, valamint a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának elősegítését szolgáló következetes uniós válasz biztosítása érdekében az Alapból finanszírozott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az egyéb uniós eszközök, különösen a külső eszközök, az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) és az (EU) 2021/1058 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) keretében finanszírozott intézkedésekkel, és ki kell egészíteniük azokat. Az Alapnak támogatnia kell a harmadik országbeli állampolgárok szükségleteihez igazított, általában az integráció korai szakaszában végrehajtott intézkedéseket, valamint a tagállamok integrációs kapacitásait támogató horizontális intézkedéseket, míg a harmadik országbeli állampolgárokra irányuló, hosszabb távú hatást gyakorló beavatkozásokat az ESZA+ és az ERFA keretében kell finanszírozni. Ezzel összefüggésben az Alap végrehajtásáért felelős tagállami hatóságok számára elő kell írni az együttműködést és a koordinációt a tagállamok által az ESZA+ és az ERFA beavatkozásainak kezelése céljára kijelölt hatóságokkal, valamint szükség esetén az együttműködést és a koordinációt ezek irányító hatóságaival és a harmadik országbeli állampolgárok integrációjához hozzájáruló egyéb uniós alapok irányító hatóságaival.

| (16) | Az integrációs intézkedések alkalmazási körének ki kell terjednie a nemzetközi védelemben részesülő személyekre is, az integráció tekintetében alkalmazott átfogó megközelítés biztosítása érdekében, figyelembe véve az említett célcsoport sajátosságait. Amennyiben az integrációs intézkedéseket befogadással ötvözik, lehetővé kell tenni, hogy az intézkedések adott esetben a menedékkérőkre is kiterjedjenek. |
| --- | --- |

(16)

Az integrációs intézkedések alkalmazási körének ki kell terjednie a nemzetközi védelemben részesülő személyekre is, az integráció tekintetében alkalmazott átfogó megközelítés biztosítása érdekében, figyelembe véve az említett célcsoport sajátosságait. Amennyiben az integrációs intézkedéseket befogadással ötvözik, lehetővé kell tenni, hogy az intézkedések adott esetben a menedékkérőkre is kiterjedjenek.

| (17) | Az Alap integráció területén történő végrehajtásának összhangban kell lennie az integrációval kapcsolatos, az integrációról és a befogadásról szóló, 2021–2027-es cselekvési tervben meghatározott közös uniós alapelvekkel. |
| --- | --- |

(17)

Az Alap integráció területén történő végrehajtásának összhangban kell lennie az integrációval kapcsolatos, az integrációról és a befogadásról szóló, 2021–2027-es cselekvési tervben meghatározott közös uniós alapelvekkel.

| (18) | Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ha úgy kívánják, programjaikban előírják, hogy az integrációs intézkedések a harmadik országbeli állampolgárok közvetlen hozzátartozóira is kiterjedjenek, támogatva ezáltal a család egységét, amennyiben ez az ilyen intézkedések hatékony végrehajtásához szükséges. A „közvetlen hozzátartozó” kifejezés alatt értendő a házastárs, élettárs, illetve bármely, az integrációs intézkedés alanyát képező harmadik országbeli állampolgárral felmenő vagy lemenő ágon közvetlen családi kapcsolatban álló személy, aki egyébként nem tartozna az Alap hatálya alá. |
| --- | --- |

(18)

Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ha úgy kívánják, programjaikban előírják, hogy az integrációs intézkedések a harmadik országbeli állampolgárok közvetlen hozzátartozóira is kiterjedjenek, támogatva ezáltal a család egységét, amennyiben ez az ilyen intézkedések hatékony végrehajtásához szükséges. A „közvetlen hozzátartozó” kifejezés alatt értendő a házastárs, élettárs, illetve bármely, az integrációs intézkedés alanyát képező harmadik országbeli állampolgárral felmenő vagy lemenő ágon közvetlen családi kapcsolatban álló személy, aki egyébként nem tartozna az Alap hatálya alá.

| (19) | Tekintettel arra, hogy a tagállami hatóságok, valamint a civil társadalmi szervezetek kulcsszerepet játszanak az integráció terén, továbbá e szervezetek uniós szintű támogatáshoz való hozzáférésének megkönnyítése céljából az Alapnak elő kell segítenie az integráció terén végzett intézkedéseknek a nemzeti, regionális és helyi hatóságok és civil társadalmi szervezetek által történő végrehajtását, többek között a tematikus eszköz felhasználása és az ilyen intézkedésekhez biztosított magasabb társfinanszírozási arány révén. E tekintetben a tematikus eszköz kezdeti allokációja legalább 5 %-ának az integrációs intézkedések helyi és regionális hatóságok általi végrehajtására kell irányulnia. |
| --- | --- |

(19)

Tekintettel arra, hogy a tagállami hatóságok, valamint a civil társadalmi szervezetek kulcsszerepet játszanak az integráció terén, továbbá e szervezetek uniós szintű támogatáshoz való hozzáférésének megkönnyítése céljából az Alapnak elő kell segítenie az integráció terén végzett intézkedéseknek a nemzeti, regionális és helyi hatóságok és civil társadalmi szervezetek által történő végrehajtását, többek között a tematikus eszköz felhasználása és az ilyen intézkedésekhez biztosított magasabb társfinanszírozási arány révén. E tekintetben a tematikus eszköz kezdeti allokációja legalább 5 %-ának az integrációs intézkedések helyi és regionális hatóságok általi végrehajtására kell irányulnia.

| (20) | Az Alapból a projektekhez nyújtott társfinanszírozási arányon felül a tagállamoknak ajánlatos a hatóságaik költségvetéséből is finanszírozást nyújtani, amennyiben e finanszírozás elengedhetetlen az adott projekt kivitelezéséhez, különösen, ha a projektet civil társadalmi szervezet hajtja végre. |
| --- | --- |

(20)

Az Alapból a projektekhez nyújtott társfinanszírozási arányon felül a tagállamoknak ajánlatos a hatóságaik költségvetéséből is finanszírozást nyújtani, amennyiben e finanszírozás elengedhetetlen az adott projekt kivitelezéséhez, különösen, ha a projektet civil társadalmi szervezet hajtja végre.

| (21) | Tekintettel az Unió előtt álló hosszú távú gazdasági és demográfiai kihívásokra és a migráció egyre inkább globális jellegére, elengedhetetlen az Unióba vezető jól működő jogszerű migrációs csatornák létrehozása annak érdekében, hogy az Unió a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel összhangban vonzó célállomás maradjon a szabályos migráció számára, valamint hogy biztosítani lehessen a szociális háló fenntarthatóságát és az uniós gazdaság növekedését, de egyúttal a migráns munkavállalók védelmét is a munkaerő-kizsákmányolással szemben. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel az Unió előtt álló hosszú távú gazdasági és demográfiai kihívásokra és a migráció egyre inkább globális jellegére, elengedhetetlen az Unióba vezető jól működő jogszerű migrációs csatornák létrehozása annak érdekében, hogy az Unió a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel összhangban vonzó célállomás maradjon a szabályos migráció számára, valamint hogy biztosítani lehessen a szociális háló fenntarthatóságát és az uniós gazdaság növekedését, de egyúttal a migráns munkavállalók védelmét is a munkaerő-kizsákmányolással szemben.

| (22) | Az Alapnak támogatnia kell a tagállamokat a stratégiák kialakításában és a jogszerű migrációra vonatkozó szakpolitikák megerősítésében és fejlesztésében, valamint azon kapacitásaik továbbfejlesztésében, amelyek a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó bevándorlási és integrációs stratégiák, szakpolitikák és intézkedések, különösen a jogszerű migrációra vonatkozó uniós jogi eszközök kidolgozására, végrehajtására, monitoringjára és értékelésére irányulnak. Az Alapnak emellett támogatnia kell az információcserét, a legjobb gyakorlatok cseréjét, valamint az együttműködést a különböző közigazgatási intézmények és kormányzati szintek, illetve a tagállamok között. |
| --- | --- |

(22)

Az Alapnak támogatnia kell a tagállamokat a stratégiák kialakításában és a jogszerű migrációra vonatkozó szakpolitikák megerősítésében és fejlesztésében, valamint azon kapacitásaik továbbfejlesztésében, amelyek a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó bevándorlási és integrációs stratégiák, szakpolitikák és intézkedések, különösen a jogszerű migrációra vonatkozó uniós jogi eszközök kidolgozására, végrehajtására, monitoringjára és értékelésére irányulnak. Az Alapnak emellett támogatnia kell az információcserét, a legjobb gyakorlatok cseréjét, valamint az együttműködést a különböző közigazgatási intézmények és kormányzati szintek, illetve a tagállamok között.

| (23) | Az eredményes és méltóságteljes visszaküldésre irányuló politika szerves része az Unió és tagállamai átfogó migrációs megközelítésének. Az Alapnak támogatnia és ösztönöznie kell a tagállamok erőfeszítéseit a visszatérésre vonatkozó közös normák hatékony végrehajtása és továbbfejlesztése terén, különösen a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározottak szerint, a hangsúlyt az önkéntes visszatérésre helyezve, továbbá a visszaküldések igazgatására irányuló integrált és összehangolt megközelítés végrehajtása és továbbfejlesztése terén. A visszaküldési politikák fenntarthatóságának érdekében az Alapnak a harmadik országokban is – többek között készpénz- vagy természetbeni támogatás nyújtása formájában – támogatnia kell a kapcsolódó intézkedéseket, például a visszatelepülők biztonságos és méltóságteljes visszatérését és visszafogadását, valamint tartós visszailleszkedését elősegítő és garantáló intézkedéseket. |
| --- | --- |

(23)

Az eredményes és méltóságteljes visszaküldésre irányuló politika szerves része az Unió és tagállamai átfogó migrációs megközelítésének. Az Alapnak támogatnia és ösztönöznie kell a tagállamok erőfeszítéseit a visszatérésre vonatkozó közös normák hatékony végrehajtása és továbbfejlesztése terén, különösen a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározottak szerint, a hangsúlyt az önkéntes visszatérésre helyezve, továbbá a visszaküldések igazgatására irányuló integrált és összehangolt megközelítés végrehajtása és továbbfejlesztése terén. A visszaküldési politikák fenntarthatóságának érdekében az Alapnak a harmadik országokban is – többek között készpénz- vagy természetbeni támogatás nyújtása formájában – támogatnia kell a kapcsolódó intézkedéseket, például a visszatelepülők biztonságos és méltóságteljes visszatérését és visszafogadását, valamint tartós visszailleszkedését elősegítő és garantáló intézkedéseket.

| (24) | A tagállamoknak előnyben kell részesíteniük az önkéntes visszatérést, és biztosítaniuk kell az eredményes, biztonságos és méltóságteljes visszaküldést. A tagállamoknak fontolóra kell venniük az önkéntes visszatérés előmozdítását szolgáló ösztönzők, mint például a magasabb szintű visszatérési támogatás és a kezdeti visszailleszkedési támogatás formájában biztosított kedvezményes elbánás bevezetését. Az önkéntes visszatérés említett formája – költséghatékonyságára tekintettel – mind a visszatelepülőknek, mind a hatóságoknak az érdekében áll. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak előnyben kell részesíteniük az önkéntes visszatérést, és biztosítaniuk kell az eredményes, biztonságos és méltóságteljes visszaküldést. A tagállamoknak fontolóra kell venniük az önkéntes visszatérés előmozdítását szolgáló ösztönzők, mint például a magasabb szintű visszatérési támogatás és a kezdeti visszailleszkedési támogatás formájában biztosított kedvezményes elbánás bevezetését. Az önkéntes visszatérés említett formája – költséghatékonyságára tekintettel – mind a visszatelepülőknek, mind a hatóságoknak az érdekében áll.

| (25) | Azzal együtt, hogy az önkéntes visszatérést előnyben kell részesíteni a kitoloncolással szemben, a kettő ugyanakkor összefügg egymással és kölcsönösen erősíti egymást, ezért a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy erősítsék meg e két visszaküldési forma egymást kiegészítő jellegét. A kitoloncolás lehetősége fontos elem, amely hozzájárul a menekültügyi és a jogszerű migrációs rendszerek integritásához. Az Alapnak ezért támogatnia kell a tagállamok azon intézkedéseit, amelyek célja a kitoloncolás megkönnyítése és végrehajtása adott esetben az uniós jogban meghatározott normákkal összhangban, a visszatérésre kötelezett személyek alapvető jogainak és méltóságának teljes mértékű tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

(25)

Azzal együtt, hogy az önkéntes visszatérést előnyben kell részesíteni a kitoloncolással szemben, a kettő ugyanakkor összefügg egymással és kölcsönösen erősíti egymást, ezért a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy erősítsék meg e két visszaküldési forma egymást kiegészítő jellegét. A kitoloncolás lehetősége fontos elem, amely hozzájárul a menekültügyi és a jogszerű migrációs rendszerek integritásához. Az Alapnak ezért támogatnia kell a tagállamok azon intézkedéseit, amelyek célja a kitoloncolás megkönnyítése és végrehajtása adott esetben az uniós jogban meghatározott normákkal összhangban, a visszatérésre kötelezett személyek alapvető jogainak és méltóságának teljes mértékű tiszteletben tartása mellett.

| (26) | A tagállamokban és a visszaküldési célországokban alkalmazott, a visszatérésre kötelezett személyekre irányuló, a humanitárius és védelmi szükségleteikre külön figyelmet fordító egyedi támogatási intézkedések javíthatják a visszaküldési feltételeket, és támogathatják a visszatérésre kötelezett személyek visszailleszkedést. Különös figyelmet kell fordítani a különleges bánásmódot igénylő személyekre. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamokban és a visszaküldési célországokban alkalmazott, a visszatérésre kötelezett személyekre irányuló, a humanitárius és védelmi szükségleteikre külön figyelmet fordító egyedi támogatási intézkedések javíthatják a visszaküldési feltételeket, és támogathatják a visszatérésre kötelezett személyek visszailleszkedést. Különös figyelmet kell fordítani a különleges bánásmódot igénylő személyekre.

| (27) | A jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok harmadik országok általi eredményes visszafogadása szerves részét képezi az Unió visszaküldési politikájának, és a migrációs áramlások hatékony kezelésének központi eszköze, mivel megkönnyíti az irreguláris migránsok gyors visszaküldését. A visszafogadási együttműködés az irreguláris migránsok Unión kívüli származási vagy tranzitországaival folytatott párbeszéd és együttműködés keretének fontos elemét jelenti, és az eredményes nemzeti és uniós visszaküldési politikák érdekében támogatni kell a harmadik országokban történő megvalósítását. |
| --- | --- |

(27)

A jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok harmadik országok általi eredményes visszafogadása szerves részét képezi az Unió visszaküldési politikájának, és a migrációs áramlások hatékony kezelésének központi eszköze, mivel megkönnyíti az irreguláris migránsok gyors visszaküldését. A visszafogadási együttműködés az irreguláris migránsok Unión kívüli származási vagy tranzitországaival folytatott párbeszéd és együttműködés keretének fontos elemét jelenti, és az eredményes nemzeti és uniós visszaküldési politikák érdekében támogatni kell a harmadik országokban történő megvalósítását.

| (28) | A személyek visszaküldésének e rendelet szerinti támogatása mellett az Alapnak az irreguláris migrációval és a migránskereskedelemmel szembeni fellépésre irányuló, valamint a jogszerű migrációra vonatkozó szabályoknak való megfelelést ösztönző egyéb intézkedéseket is támogatnia kell, megőrizve ezáltal a tagállamok bevándorlási rendszerének integritását. |
| --- | --- |

(28)

A személyek visszaküldésének e rendelet szerinti támogatása mellett az Alapnak az irreguláris migrációval és a migránskereskedelemmel szembeni fellépésre irányuló, valamint a jogszerű migrációra vonatkozó szabályoknak való megfelelést ösztönző egyéb intézkedéseket is támogatnia kell, megőrizve ezáltal a tagállamok bevándorlási rendszerének integritását.

| (29) | Az irreguláris migránsok foglalkoztatása aláássa a jogszerű migrációs rendszerekre épülő munkavállalói mobilitási szakpolitika kialakítását, és veszélyezteti a migráns munkavállalók jogait, ezáltal jogsértéseknek és visszaéléseknek szolgáltatva ki őket. Az Alapnak ezért közvetlenül vagy közvetve támogatnia kell a tagállamokat a 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) végrehajtásában, amely tiltja a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatását, és szankciókat ír elő a tilalmat megsértő munkáltatókkal szemben. |
| --- | --- |

(29)

Az irreguláris migránsok foglalkoztatása aláássa a jogszerű migrációs rendszerekre épülő munkavállalói mobilitási szakpolitika kialakítását, és veszélyezteti a migráns munkavállalók jogait, ezáltal jogsértéseknek és visszaéléseknek szolgáltatva ki őket. Az Alapnak ezért közvetlenül vagy közvetve támogatnia kell a tagállamokat a 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) végrehajtásában, amely tiltja a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatását, és szankciókat ír elő a tilalmat megsértő munkáltatókkal szemben.

| (30) | Az Alapnak közvetlenül vagy közvetve támogatnia kell a tagállamokat a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) végrehajtásában, amely rendelkezéseket tartalmaz az emberkereskedelem áldozatai részére nyújtandó segítségre, támogatásra és védelemre vonatkozóan. Az említett intézkedések során, ideértve az emberkereskedelem áldozatainak korai azonosítását és a szakszolgálatokhoz való irányításukat célzó intézkedéseket is, figyelemmel kell lenni az emberkereskedelem nemspecifikus jellegére és a gyermek áldozatokra is. |
| --- | --- |

(30)

Az Alapnak közvetlenül vagy közvetve támogatnia kell a tagállamokat a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) végrehajtásában, amely rendelkezéseket tartalmaz az emberkereskedelem áldozatai részére nyújtandó segítségre, támogatásra és védelemre vonatkozóan. Az említett intézkedések során, ideértve az emberkereskedelem áldozatainak korai azonosítását és a szakszolgálatokhoz való irányításukat célzó intézkedéseket is, figyelemmel kell lenni az emberkereskedelem nemspecifikus jellegére és a gyermek áldozatokra is.

| (31) | Az Alapnak ki kell egészítenie az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) szabályozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a visszaküldés területén végzett tevékenységeket, anélkül, hogy kiegészítő finanszírozási csatornát biztosítana az említett ügynökség számára. |
| --- | --- |

(31)

Az Alapnak ki kell egészítenie az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) szabályozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a visszaküldés területén végzett tevékenységeket, anélkül, hogy kiegészítő finanszírozási csatornát biztosítana az említett ügynökség számára.

| (32) | A hatékonyság elvével összhangban törekedni kell a más uniós alapokkal való szinergiákra és következetességre, valamint el kell kerülni az intézkedések közötti átfedéseket. |
| --- | --- |

(32)

A hatékonyság elvével összhangban törekedni kell a más uniós alapokkal való szinergiákra és következetességre, valamint el kell kerülni az intézkedések közötti átfedéseket.

| (33) | A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákat kell keresni, elsősorban az Alap és a többi uniós program között, beleértve a megosztott irányítású programokat is. E szinergiák maximalizálása érdekében gondoskodni kell kulcsfontosságú támogató mechanizmusokról, beleértve az intézkedéseknek az Alapból és valamely más uniós programból történő kumulatív finanszírozását is. Az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az említett intézkedés összes elszámolható költségét. E célból ennek a rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőség tekintetében, hogy ugyanazokat a költségeket vagy kiadásokat arányosan bejelenthessék az Alaphoz és valamely más uniós programhoz kapcsolódóan is. |
| --- | --- |

(33)

A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákat kell keresni, elsősorban az Alap és a többi uniós program között, beleértve a megosztott irányítású programokat is. E szinergiák maximalizálása érdekében gondoskodni kell kulcsfontosságú támogató mechanizmusokról, beleértve az intézkedéseknek az Alapból és valamely más uniós programból történő kumulatív finanszírozását is. Az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az említett intézkedés összes elszámolható költségét. E célból ennek a rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőség tekintetében, hogy ugyanazokat a költségeket vagy kiadásokat arányosan bejelenthessék az Alaphoz és valamely más uniós programhoz kapcsolódóan is.

| (34) | Az Alapból támogatott harmadik országbeli, illetve harmadik országokkal kapcsolatos intézkedéseket az Unió külső finanszírozási eszközei által támogatott egyéb, Unión kívüli tevékenységekkel szinergiában és összhangban kell végrehajtani. Az ilyen intézkedések végrehajtása során mindenekelőtt teljes koherenciára kell törekedni a külső uniós szakpolitika alapelveivel és általános célkitűzéseivel, a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvével, továbbá összhangra kell törekedni a szóban forgó országra vagy régióra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal, valamint az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásaival. A külső dimenzió tekintetében az Alapból nyújtott támogatásnak azon intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek nem fejlesztésorientáltak, a belső uniós szakpolitikák érdekét szolgálják, és összhangban állnak az Unión belül végzett tevékenységekkel. Az Alapnak a harmadik országokkal folytatott együttműködés fokozására, valamint a migrációkezelés legfőbb szempontjainak az érvényesítésére kell irányítania a támogatást az uniós migrációs szakpolitika érdekeltségi területein. |
| --- | --- |

(34)

Az Alapból támogatott harmadik országbeli, illetve harmadik országokkal kapcsolatos intézkedéseket az Unió külső finanszírozási eszközei által támogatott egyéb, Unión kívüli tevékenységekkel szinergiában és összhangban kell végrehajtani. Az ilyen intézkedések végrehajtása során mindenekelőtt teljes koherenciára kell törekedni a külső uniós szakpolitika alapelveivel és általános célkitűzéseivel, a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvével, továbbá összhangra kell törekedni a szóban forgó országra vagy régióra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal, valamint az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásaival. A külső dimenzió tekintetében az Alapból nyújtott támogatásnak azon intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek nem fejlesztésorientáltak, a belső uniós szakpolitikák érdekét szolgálják, és összhangban állnak az Unión belül végzett tevékenységekkel. Az Alapnak a harmadik országokkal folytatott együttműködés fokozására, valamint a migrációkezelés legfőbb szempontjainak az érvényesítésére kell irányítania a támogatást az uniós migrációs szakpolitika érdekeltségi területein.

| (35) | Az uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek esetében az uniós beavatkozás hozzáadott értéket biztosíthat az egyedül tagállamok által végrehajtott intézkedésekhez képest. Az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásnak különösen a menekültügy és a migráció területére vonatkozó nemzeti és uniós képességek megerősítéséhez kell hozzájárulnia az EUMSZ 80. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(35)

Az uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek esetében az uniós beavatkozás hozzáadott értéket biztosíthat az egyedül tagállamok által végrehajtott intézkedésekhez képest. Az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásnak különösen a menekültügy és a migráció területére vonatkozó nemzeti és uniós képességek megerősítéséhez kell hozzájárulnia az EUMSZ 80. cikkével összhangban.

| (36) | Az Alap által támogatott intézkedések népszerűsítése során az uniós finanszírozás címzettjeinek a célközönség nyelvén vagy nyelvein kell tájékoztatást nyújtaniuk. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az említett finanszírozás címzettjeinek az intézkedéssel kapcsolatos kommunikációjuk során hivatkozniuk kell a finanszírozás eredetére. A címzetteknek e célból gondoskodniuk kell arról, hogy a médiának és a nyilvánosságnak szánt minden kommunikációs anyag feltüntesse az Unió emblémáját, és kifejezetten megemlítse az Uniótól kapott pénzügyi támogatást. |
| --- | --- |

(36)

Az Alap által támogatott intézkedések népszerűsítése során az uniós finanszírozás címzettjeinek a célközönség nyelvén vagy nyelvein kell tájékoztatást nyújtaniuk. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az említett finanszírozás címzettjeinek az intézkedéssel kapcsolatos kommunikációjuk során hivatkozniuk kell a finanszírozás eredetére. A címzetteknek e célból gondoskodniuk kell arról, hogy a médiának és a nyilvánosságnak szánt minden kommunikációs anyag feltüntesse az Unió emblémáját, és kifejezetten megemlítse az Uniótól kapott pénzügyi támogatást.

| (37) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az Alap keretében rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat az Alap végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és információcsere előmozdítására fordítsa. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az Alap keretében rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat az Alap végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és információcsere előmozdítására fordítsa.

| (38) | A tematikus eszközből közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásról a Bizottságnak kellő időben tájékoztatást kell közzé tennie, és adott esetben frissítenie kell az ilyen tájékoztatást. Lehetővé kell tenni az adatok egyedi célkitűzés, a kedvezményezett neve, a jogi kötelezettségvállalás összege, valamint az intézkedés jellege és célja szerinti rendszerezését. |
| --- | --- |

(38)

A tematikus eszközből közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásról a Bizottságnak kellő időben tájékoztatást kell közzé tennie, és adott esetben frissítenie kell az ilyen tájékoztatást. Lehetővé kell tenni az adatok egyedi célkitűzés, a kedvezményezett neve, a jogi kötelezettségvállalás összege, valamint az intézkedés jellege és célja szerinti rendszerezését.

| (39) | Valamely tagállam olyannak tekinthető, mint amely nem felel meg a releváns uniós vívmányoknak – így az Alap keretében nyújtott működési támogatás felhasználása tekintetében –, ha nem teljesítette a Szerződések alapján a menekültügy és a visszaküldés területén fennálló kötelezettségeit, ha fennáll annak az egyértelmű kockázata, hogy az említett tagállam súlyosan megsérti az Unió értékeit a menekültügyre és a visszaküldésre vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása során, vagy ha valamely, az 1053/2013/EU tanácsi rendelet (15) által megállapított schengeni értékelési és monitoringmechanizmus keretében született értékelési jelentés hiányosságokat azonosított a releváns területen. |
| --- | --- |

(39)

Valamely tagállam olyannak tekinthető, mint amely nem felel meg a releváns uniós vívmányoknak – így az Alap keretében nyújtott működési támogatás felhasználása tekintetében –, ha nem teljesítette a Szerződések alapján a menekültügy és a visszaküldés területén fennálló kötelezettségeit, ha fennáll annak az egyértelmű kockázata, hogy az említett tagállam súlyosan megsérti az Unió értékeit a menekültügyre és a visszaküldésre vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása során, vagy ha valamely, az 1053/2013/EU tanácsi rendelet (15) által megállapított schengeni értékelési és monitoringmechanizmus keretében született értékelési jelentés hiányosságokat azonosított a releváns területen.

| (40) | Az Alapnak biztosítania kell, hogy fennáll a forrásoknak az e rendeletben megállapított célkitűzések megvalósítását szolgáló méltányos és átlátható elosztása. Az átláthatósági követelményeknek való megfelelés érdekében a Bizottságnak tájékoztatást kell közzé tennie a tematikus eszköz éves és többéves munkaprogramjairól. Az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban minden egyes tagállamnak biztosítania kell, hogy a programjának jóváhagyásától számított hat hónapon belül működik egy olyan honlap, amelyen elérhető a programjára vonatkozó tájékoztatás, lefedve a program célkitűzéseit, tevékenységeit, a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket és az eredményeket. |
| --- | --- |

(40)

Az Alapnak biztosítania kell, hogy fennáll a forrásoknak az e rendeletben megállapított célkitűzések megvalósítását szolgáló méltányos és átlátható elosztása. Az átláthatósági követelményeknek való megfelelés érdekében a Bizottságnak tájékoztatást kell közzé tennie a tematikus eszköz éves és többéves munkaprogramjairól. Az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban minden egyes tagállamnak biztosítania kell, hogy a programjának jóváhagyásától számított hat hónapon belül működik egy olyan honlap, amelyen elérhető a programjára vonatkozó tájékoztatás, lefedve a program célkitűzéseit, tevékenységeit, a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket és az eredményeket.

| (41) | E rendeletben meg kell határozni a tagállami programokra szánt kezdeti összegeket, amelyek az I. mellékletben meghatározott rögzített összegekből és az említett mellékletben megállapított kritériumok alapján kiszámított összegből állnak, és amelyek tükrözik a különböző tagállamok szükségleteit és a rájuk nehezedő nyomást a menekültügy, a migráció, az integráció és a visszaküldés területén. Tekintettel azon tagállamok speciális szükségleteire, amelyek az egy főre jutó legmagasabb számú menedékjog iránti kérelemmel szembesültek 2018-ban és 2019-ben, helyénvaló Ciprus, Málta és Görögország esetében növelni a rögzített összegeket. |
| --- | --- |

(41)

E rendeletben meg kell határozni a tagállami programokra szánt kezdeti összegeket, amelyek az I. mellékletben meghatározott rögzített összegekből és az említett mellékletben megállapított kritériumok alapján kiszámított összegből állnak, és amelyek tükrözik a különböző tagállamok szükségleteit és a rájuk nehezedő nyomást a menekültügy, a migráció, az integráció és a visszaküldés területén. Tekintettel azon tagállamok speciális szükségleteire, amelyek az egy főre jutó legmagasabb számú menedékjog iránti kérelemmel szembesültek 2018-ban és 2019-ben, helyénvaló Ciprus, Málta és Görögország esetében növelni a rögzített összegeket.

| (42) | A tagállami programokra szánt kezdeti összegek kell, hogy a tagállamok hosszú távú beruházásainak alapját képezzék. A migrációs áramlásokban bekövetkező változások figyelembevétele, a menekültügyi és befogadórendszerek igazgatása és a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációja tekintetében felmerülő igények kezelése, és a jogszerű migráció fejlesztése, valamint az irreguláris migrációval szemben eredményes, biztonságos és méltóságteljes visszaküldés révén való fellépés érdekében a programozási időszak félidejében objektív kritériumok alapján egy kiegészítő összeget kell a tagállamok számára allokálni. Ennek az összegnek a tagállamok alaphelyzetében bekövetkezett változások tükrözése érdekében az I. melléklettel összhangban statisztikai adatokon kell alapulnia. |
| --- | --- |

(42)

A tagállami programokra szánt kezdeti összegek kell, hogy a tagállamok hosszú távú beruházásainak alapját képezzék. A migrációs áramlásokban bekövetkező változások figyelembevétele, a menekültügyi és befogadórendszerek igazgatása és a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációja tekintetében felmerülő igények kezelése, és a jogszerű migráció fejlesztése, valamint az irreguláris migrációval szemben eredményes, biztonságos és méltóságteljes visszaküldés révén való fellépés érdekében a programozási időszak félidejében objektív kritériumok alapján egy kiegészítő összeget kell a tagállamok számára allokálni. Ennek az összegnek a tagállamok alaphelyzetében bekövetkezett változások tükrözése érdekében az I. melléklettel összhangban statisztikai adatokon kell alapulnia.

| (43) | Az Alap szakpolitikai célkitűzésének megvalósításához való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy programjaik tartalmazzanak az Alap egyedi célkitűzéseire irányuló intézkedéseket, hogy a prioritásokat a II. mellékletben foglalt végrehajtási intézkedésekkel összhangban válasszák ki, valamint hogy a célkitűzések közötti forráselosztás biztosítsa az átfogó szakpolitikai célkitűzés megvalósulását. E célból a tagállamoknak elvben biztosítaniuk kell, hogy minimumösszeget különítsenek el a közös európai menekültügyi rendszer megerősítése és fejlesztése, a tagállamokba irányuló jogszerű migrációnak a gazdasági és társadalmi szükségleteikkel összhangban történő erősítése és fejlesztése, valamint a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának és társadalmi befogadásának elősegítése és az ahhoz való hozzájárulás céljára. |
| --- | --- |

(43)

Az Alap szakpolitikai célkitűzésének megvalósításához való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy programjaik tartalmazzanak az Alap egyedi célkitűzéseire irányuló intézkedéseket, hogy a prioritásokat a II. mellékletben foglalt végrehajtási intézkedésekkel összhangban válasszák ki, valamint hogy a célkitűzések közötti forráselosztás biztosítsa az átfogó szakpolitikai célkitűzés megvalósulását. E célból a tagállamoknak elvben biztosítaniuk kell, hogy minimumösszeget különítsenek el a közös európai menekültügyi rendszer megerősítése és fejlesztése, a tagállamokba irányuló jogszerű migrációnak a gazdasági és társadalmi szükségleteikkel összhangban történő erősítése és fejlesztése, valamint a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának és társadalmi befogadásának elősegítése és az ahhoz való hozzájárulás céljára.

| (44) | mivel a migráció terén folyamatosan változnak a kihívások, szükséges a finanszírozás allokációját hozzáigazítani a migrációs áramlásokban bekövetkező változásokhoz. A sürgető igényekre, valamint a szakpolitika és az uniós prioritások változásaira való reagálás, továbbá a finanszírozásnak a magas szintű uniós hozzáadott értéket képviselő intézkedések felé való irányítása érdekében a finanszírozás egy részét időszakonként – egy tematikus eszköz útján – egyedi intézkedésekre, uniós intézkedésekre, helyi és regionális hatóságok intézkedéseire, szükséghelyzeti támogatásra, valamint áttelepítési és humanitárius befogadásra kell allokálni, és arra, hogy további támogatást nyújtsanak azon tagállamoknak, amelyek hozzájárulnak a szolidaritási és felelősségvállalási törekvésekhez. A tematikus eszköz rugalmasságot kínál az Alap kezelése során, és azt tagállami programokon keresztül is végre lehet hajtani. |
| --- | --- |

(44)

mivel a migráció terén folyamatosan változnak a kihívások, szükséges a finanszírozás allokációját hozzáigazítani a migrációs áramlásokban bekövetkező változásokhoz. A sürgető igényekre, valamint a szakpolitika és az uniós prioritások változásaira való reagálás, továbbá a finanszírozásnak a magas szintű uniós hozzáadott értéket képviselő intézkedések felé való irányítása érdekében a finanszírozás egy részét időszakonként – egy tematikus eszköz útján – egyedi intézkedésekre, uniós intézkedésekre, helyi és regionális hatóságok intézkedéseire, szükséghelyzeti támogatásra, valamint áttelepítési és humanitárius befogadásra kell allokálni, és arra, hogy további támogatást nyújtsanak azon tagállamoknak, amelyek hozzájárulnak a szolidaritási és felelősségvállalási törekvésekhez. A tematikus eszköz rugalmasságot kínál az Alap kezelése során, és azt tagállami programokon keresztül is végre lehet hajtani.

| (45) | A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a programallokációjuk egy részét a IV. mellékletben felsorolt intézkedések finanszírozására használják azáltal, hogy ezek nagyobb uniós hozzájárulásban részesülnek. |
| --- | --- |

(45)

A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a programallokációjuk egy részét a IV. mellékletben felsorolt intézkedések finanszírozására használják azáltal, hogy ezek nagyobb uniós hozzájárulásban részesülnek.

| (46) | Az Alap keretében rendelkezésre álló források egy részét – a kezdeti allokációjukon felül – tagállami programokra is lehetne allokálni egyedi intézkedések végrehajtása céljából. Az említett egyedi intézkedéseket uniós szinten kell azonosítani, és esetükben olyan intézkedésekről kell hogy legyen szó, amelyek együttműködést igényelnek, vagy amelyekre az Unión belüli olyan fejlemények kezeléséhez van szükség, amelyek egy vagy több tagállam részére kiegészítő finanszírozás rendelkezésre bocsátását teszik szükségessé. |
| --- | --- |

(46)

Az Alap keretében rendelkezésre álló források egy részét – a kezdeti allokációjukon felül – tagállami programokra is lehetne allokálni egyedi intézkedések végrehajtása céljából. Az említett egyedi intézkedéseket uniós szinten kell azonosítani, és esetükben olyan intézkedésekről kell hogy legyen szó, amelyek együttműködést igényelnek, vagy amelyekre az Unión belüli olyan fejlemények kezeléséhez van szükség, amelyek egy vagy több tagállam részére kiegészítő finanszírozás rendelkezésre bocsátását teszik szükségessé.

| (47) | Az Alapnak hozzá kell járulnia az Alap egyedi célkitűzéseihez kapcsolódó működési költségek támogatásához, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára, hogy fenntartsák az Unió egésze számára közszolgáltatást képező feladatok és szolgáltatások szempontjából létfontosságú képességeiket. Az ilyen támogatásnak az Alap célkitűzéseihez kapcsolódó konkrét költségek teljes visszatérítéséből kell állnia, és a tagállami programok szerves részét kell képeznie. |
| --- | --- |

(47)

Az Alapnak hozzá kell járulnia az Alap egyedi célkitűzéseihez kapcsolódó működési költségek támogatásához, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára, hogy fenntartsák az Unió egésze számára közszolgáltatást képező feladatok és szolgáltatások szempontjából létfontosságú képességeiket. Az ilyen támogatásnak az Alap célkitűzéseihez kapcsolódó konkrét költségek teljes visszatérítéséből kell állnia, és a tagállami programok szerves részét kell képeznie.

| (48) | Az Alap szakpolitikai célkitűzéseinek tagállami programok révén történő, nemzeti szintű végrehajtásának kiegészítése érdekében az Alapnak uniós szintű intézkedésekhez is támogatást kell nyújtania. Az ilyen intézkedéseknek az Alap beavatkozási hatókörén belüli átfogó stratégiai célokat kell szolgálniuk a szakpolitikai elemzéssel és innovációval, a transznacionális kölcsönös tanulással és partnerségekkel, valamint az új kezdeményezések és intézkedések uniós szintű tesztelésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(48)

Az Alap szakpolitikai célkitűzéseinek tagállami programok révén történő, nemzeti szintű végrehajtásának kiegészítése érdekében az Alapnak uniós szintű intézkedésekhez is támogatást kell nyújtania. Az ilyen intézkedéseknek az Alap beavatkozási hatókörén belüli átfogó stratégiai célokat kell szolgálniuk a szakpolitikai elemzéssel és innovációval, a transznacionális kölcsönös tanulással és partnerségekkel, valamint az új kezdeményezések és intézkedések uniós szintű tesztelésével kapcsolatban.

| (49) | Lehetővé kell tenni szükséghelyzeti támogatás nyújtását az e rendeletben meghatározott kerettel összhangban az Unió azon képességének megerősítése érdekében, hogy azonnal kezeljen egy vagy több tagállamban olyan kivételes migrációs helyzeteket, amelyeket harmadik országbeli állampolgárok nagymértékű vagy aránytalanul nagy mértékű beáramlása jellemez, ami jelentős és azonnali igényeket támaszt a befogadást és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló tagállami létesítmények, valamint a tagállamok menekültügyi és migrációkezelési rendszerei és eljárásai tekintetében, illetve hogy azonnal kezelni tudjon harmadik országokban politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt kialakult kivételes migrációs helyzeteket. |
| --- | --- |

(49)

Lehetővé kell tenni szükséghelyzeti támogatás nyújtását az e rendeletben meghatározott kerettel összhangban az Unió azon képességének megerősítése érdekében, hogy azonnal kezeljen egy vagy több tagállamban olyan kivételes migrációs helyzeteket, amelyeket harmadik országbeli állampolgárok nagymértékű vagy aránytalanul nagy mértékű beáramlása jellemez, ami jelentős és azonnali igényeket támaszt a befogadást és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló tagállami létesítmények, valamint a tagállamok menekültügyi és migrációkezelési rendszerei és eljárásai tekintetében, illetve hogy azonnal kezelni tudjon harmadik országokban politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt kialakult kivételes migrációs helyzeteket.

| (50) | E rendeletnek biztosítania kell a 2008/381/EK tanácsi határozattal (17) létrehozott Európai Migrációs Hálózat tevékenységeinek folytatását, és pénzügyi támogatást kell biztosítania annak célkitűzéseivel és feladataival összhangban. |
| --- | --- |

(50)

E rendeletnek biztosítania kell a 2008/381/EK tanácsi határozattal (17) létrehozott Európai Migrációs Hálózat tevékenységeinek folytatását, és pénzügyi támogatást kell biztosítania annak célkitűzéseivel és feladataival összhangban.

| (51) | Az Alap szakpolitikai célkitűzését az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott InvestEU program szakpolitikai kereteihez tartozó pénzügyi eszközökkel és költségvetési biztosítékokkal is támogatni kell. A pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, kerülve az intézkedések megkettőzését vagy a magánfinanszírozás kiszorítását, illetve a belső piaci verseny torzítását. Az intézkedéseknek egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük. |
| --- | --- |

(51)

Az Alap szakpolitikai célkitűzését az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott InvestEU program szakpolitikai kereteihez tartozó pénzügyi eszközökkel és költségvetési biztosítékokkal is támogatni kell. A pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, kerülve az intézkedések megkettőzését vagy a magánfinanszírozás kiszorítását, illetve a belső piaci verseny torzítását. Az intézkedéseknek egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük.

| (52) | A vegyes finanszírozási műveletek olyan, az uniós költségvetésből támogatott önkéntes műveletek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat, visszafizetendő támogatási formákat, vagy mindkettőt ötvöznek a promóciós, fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézmények által nyújtott visszafizetendő támogatási formákkal, illetve kereskedelmi pénzügyi intézmények és befektetők által nyújtott támogatással. |
| --- | --- |

(52)

A vegyes finanszírozási műveletek olyan, az uniós költségvetésből támogatott önkéntes műveletek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat, visszafizetendő támogatási formákat, vagy mindkettőt ötvöznek a promóciós, fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézmények által nyújtott visszafizetendő támogatási formákkal, illetve kereskedelmi pénzügyi intézmények és befektetők által nyújtott támogatással.

| (53) | Ez a rendelet az Alap teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget határoz meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (19) 18. pontja értelmében. |
| --- | --- |

(53)

Ez a rendelet az Alap teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget határoz meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (19) 18. pontja értelmében.

| (54) | Az Alapra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (20) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(54)

Az Alapra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (20) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat.

| (55) | Az intézkedések megosztott irányítás keretében történő végrehajtása céljából az Alapnak az e rendeletből, a költségvetési rendeletből és az (EU) 2021/1060 rendeletből álló koherens keret részét kell képeznie. |
| --- | --- |

(55)

Az intézkedések megosztott irányítás keretében történő végrehajtása céljából az Alapnak az e rendeletből, a költségvetési rendeletből és az (EU) 2021/1060 rendeletből álló koherens keret részét kell képeznie.

| (56) | Az (EU) 2021/1060 rendelet meghatározza a keretet az ERFA, az ESZA+, a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap, az Igazságos Ámenet Alap, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, a Belső Biztonsági Alap, valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz által végrehajtandó intézkedésekhez, továbbá megállapítja különösen a megosztott irányítás keretében végrehajtott uniós alapok programozására, monitoringjára és értékelésére, irányítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Ezen túlmenően e rendeletben szükséges meghatározni az Alap célkitűzéseit, és megállapítani az Alap keretében finanszírozható intézkedésekre vonatkozó egyedi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(56)

Az (EU) 2021/1060 rendelet meghatározza a keretet az ERFA, az ESZA+, a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap, az Igazságos Ámenet Alap, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, a Belső Biztonsági Alap, valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz által végrehajtandó intézkedésekhez, továbbá megállapítja különösen a megosztott irányítás keretében végrehajtott uniós alapok programozására, monitoringjára és értékelésére, irányítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Ezen túlmenően e rendeletben szükséges meghatározni az Alap célkitűzéseit, és megállapítani az Alap keretében finanszírozható intézkedésekre vonatkozó egyedi rendelkezéseket.

| (57) | Az Alapra vonatkozó előfinanszírozási rendszert az (EU) 2021/1060 rendelet határozza meg, és az egyedi előfinanszírozási arányt e rendelet határozza meg. Emellett annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzetekre azonnal reagálni lehessen, helyénvaló egyedi előfinanszírozási arányt meghatározni a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Az előfinanszírozási rendszernek biztosítania kell, hogy a tagállamok a programjaik végrehajtásának kezdetétől rendelkezzenek eszközökkel ahhoz, hogy támogatást nyújtsanak a kedvezményezettek számára. |
| --- | --- |

(57)

Az Alapra vonatkozó előfinanszírozási rendszert az (EU) 2021/1060 rendelet határozza meg, és az egyedi előfinanszírozási arányt e rendelet határozza meg. Emellett annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzetekre azonnal reagálni lehessen, helyénvaló egyedi előfinanszírozási arányt meghatározni a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Az előfinanszírozási rendszernek biztosítania kell, hogy a tagállamok a programjaik végrehajtásának kezdetétől rendelkezzenek eszközökkel ahhoz, hogy támogatást nyújtsanak a kedvezményezettek számára.

| (58) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek az intézkedések egyedi célkitűzéseinek elérésére és az eredmények biztosítására, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának kockázatait. Az említett választás megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozást a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

(58)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek az intézkedések egyedi célkitűzéseinek elérésére és az eredmények biztosítására, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának kockázatait. Az említett választás megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozást a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

| (59) | Az egységes ellenőrzés elvének lehető legteljesebb körű kiaknázása érdekében helyénvaló egyedi szabályokat megállapítani az olyan projektek kontrolljára és auditjára vonatkozóan, amelyekben a Bizottságtól pozitív értékelést kapott, belső kontrollrendszerrel rendelkező nemzetközi szervezetek a kedvezményezettek. Az ilyen projektek esetében az irányító hatóságok számára lehetővé kell tenni irányítási ellenőrzéseik korlátozását, feltéve, hogy a kedvezményezett kellő időben benyújtja a projekt haladására és az alapul szolgáló kiadások elszámolhatóságára vonatkozó valamennyi szükséges adatot és információt. Emellett, amennyiben egy ilyen nemzetközi szervezet által végrehajtott projekt valamely auditminta részét képezi, lehetővé kell tenni az ellenőrző hatóság számára, hogy munkáját a „Megbízások megállapodás szerinti eljárások végrehajtására pénzügyi tájékoztatással kapcsolatban” című, 4400. számú, kapcsolódó szolgáltatásokról szóló nemzetközi standard (ISRS 4400) elveivel összhangban végezze el. |
| --- | --- |

(59)

Az egységes ellenőrzés elvének lehető legteljesebb körű kiaknázása érdekében helyénvaló egyedi szabályokat megállapítani az olyan projektek kontrolljára és auditjára vonatkozóan, amelyekben a Bizottságtól pozitív értékelést kapott, belső kontrollrendszerrel rendelkező nemzetközi szervezetek a kedvezményezettek. Az ilyen projektek esetében az irányító hatóságok számára lehetővé kell tenni irányítási ellenőrzéseik korlátozását, feltéve, hogy a kedvezményezett kellő időben benyújtja a projekt haladására és az alapul szolgáló kiadások elszámolhatóságára vonatkozó valamennyi szükséges adatot és információt. Emellett, amennyiben egy ilyen nemzetközi szervezet által végrehajtott projekt valamely auditminta részét képezi, lehetővé kell tenni az ellenőrző hatóság számára, hogy munkáját a „Megbízások megállapodás szerinti eljárások végrehajtására pénzügyi tájékoztatással kapcsolatban” című, 4400. számú, kapcsolódó szolgáltatásokról szóló nemzetközi standard (ISRS 4400) elveivel összhangban végezze el.

| (60) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21), valamint a 2988/95/EK, Euratom (22), a 2185/96/Euratom, EK (23) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (24) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/Euratom, EK rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.
  Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak maradéktalanul együtt kell működniük, és meg kell adniuk minden szükséges támogatást az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számára az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(60)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21), valamint a 2988/95/EK, Euratom (22), a 2185/96/Euratom, EK (23) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (24) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/Euratom, EK rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.

Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak maradéktalanul együtt kell működniük, és meg kell adniuk minden szükséges támogatást az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számára az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatban.

| (61) | Azon harmadik országok számára, amelyek a valamely tagállamban benyújtott vagy az említett harmadik országban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam megállapításának kritériumaira és mechanizmusaira vonatkozó megállapodást kötöttek az Unióval, meghatározott feltételek teljesülése esetén lehetővé kell tenni az Alap igénybevételét. |
| --- | --- |

(61)

Azon harmadik országok számára, amelyek a valamely tagállamban benyújtott vagy az említett harmadik országban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam megállapításának kritériumaira és mechanizmusaira vonatkozó megállapodást kötöttek az Unióval, meghatározott feltételek teljesülése esetén lehetővé kell tenni az Alap igénybevételét.

| (62) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás útján történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(62)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás útján történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (63) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (26) alapján a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel az Alap szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
| --- | --- |

(63)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (26) alapján a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel az Alap szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (64) | Az EUMSZ 349. cikke alapján, valamint összhangban a Tanács által a 2018. április 12-i következtetéseiben támogatott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel a releváns tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nemzeti stratégiájuk és programjaik foglalkozzanak a legkülső régiók előtt a migráció kezelése terén álló sajátos kihívásokkal. Az Alapnak megfelelő forrásokkal kell támogatnia az említett tagállamokat, hogy segíthessék az említett régiókat a migráció fenntartható kezelésében és az esetleges kritikus helyzetek kezelésében. |
| --- | --- |

(64)

Az EUMSZ 349. cikke alapján, valamint összhangban a Tanács által a 2018. április 12-i következtetéseiben támogatott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel a releváns tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nemzeti stratégiájuk és programjaik foglalkozzanak a legkülső régiók előtt a migráció kezelése terén álló sajátos kihívásokkal. Az Alapnak megfelelő forrásokkal kell támogatnia az említett tagállamokat, hogy segíthessék az említett régiókat a migráció fenntartható kezelésében és az esetleges kritikus helyzetek kezelésében.

| (65) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (27) (22) és (23) bekezdése alapján az Alapot egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az Alap gyakorlatban kifejtett hatásai. Az Alap eredményeinek mérése érdekében mutatókat és kapcsolódó célokat kell meghatározni az Alap minden egyes egyedi célkitűzése tekintetében. Az említett mutatóknak minőségi és mennyiségi mutatókat is magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(65)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (27) (22) és (23) bekezdése alapján az Alapot egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az Alap gyakorlatban kifejtett hatásai. Az Alap eredményeinek mérése érdekében mutatókat és kapcsolódó célokat kell meghatározni az Alap minden egyes egyedi célkitűzése tekintetében. Az említett mutatóknak minőségi és mennyiségi mutatókat is magukban kell foglalniuk.

| (66) | Mutatók és a pénzügyi beszámolók révén a Bizottságnak és a tagállamoknak monitoring alá kell vonniuk az Alap végrehajtását az (EU) 2021/1060 rendelet és e rendelet releváns rendelkezéseinek megfelelően. 2023-tól kezdődően a tagállamoknak éves teljesítményjelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak a legutóbbi pénzügyi évre vonatkozóan. Az említett jelentéseknek tájékoztatást kell tartalmazniuk a tagállami programok végrehajtása terén elért haladásról. A tagállamoknak az említett jelentések összegzéseit is be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A Bizottságnak az említett összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére le kell fordítania, és honlapján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie azokat, a tagállamoknak az (EU) 2021/1060 rendeletben említett honlapjaira mutató linkekkel együtt. |
| --- | --- |

(66)

Mutatók és a pénzügyi beszámolók révén a Bizottságnak és a tagállamoknak monitoring alá kell vonniuk az Alap végrehajtását az (EU) 2021/1060 rendelet és e rendelet releváns rendelkezéseinek megfelelően. 2023-tól kezdődően a tagállamoknak éves teljesítményjelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak a legutóbbi pénzügyi évre vonatkozóan. Az említett jelentéseknek tájékoztatást kell tartalmazniuk a tagállami programok végrehajtása terén elért haladásról. A tagállamoknak az említett jelentések összegzéseit is be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A Bizottságnak az említett összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére le kell fordítania, és honlapján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie azokat, a tagállamoknak az (EU) 2021/1060 rendeletben említett honlapjaira mutató linkekkel együtt.

| (67) | Tükrözve az éghajlatváltozással szembeni fellépés fontosságát, összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodás (28) végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásaival és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira vonatkozó kötelezettségvállalással, az e rendelet alapján végrehajtott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon átfogó cél eléréséhez, hogy a többéves pénzügyi keret valamennyi kiadásának 30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések általános érvényesítésére fordítsák, továbbá azon ambíció eléréséhez, hogy 2024-ben a költségvetés 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig a 10 %-át a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásokra fordítsák, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok közötti meglévő átfedéseket. Az Alapnak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az Unió éghajlatpolitikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, és nem okoznak jelentős kárt az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) 17. cikke értelmében vett környezetvédelmi célkitűzések tekintetében. |
| --- | --- |

(67)

Tükrözve az éghajlatváltozással szembeni fellépés fontosságát, összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodás (28) végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásaival és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira vonatkozó kötelezettségvállalással, az e rendelet alapján végrehajtott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon átfogó cél eléréséhez, hogy a többéves pénzügyi keret valamennyi kiadásának 30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések általános érvényesítésére fordítsák, továbbá azon ambíció eléréséhez, hogy 2024-ben a költségvetés 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig a 10 %-át a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásokra fordítsák, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok közötti meglévő átfedéseket. Az Alapnak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az Unió éghajlatpolitikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, és nem okoznak jelentős kárt az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) 17. cikke értelmében vett környezetvédelmi célkitűzések tekintetében.

| (68) | Az 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (30) és a 2014–2020-as programozási időszakra alkalmazandó minden jogi aktust továbbra is alkalmazni kell az Alap keretében a 2014–2020-as programozási időszakban támogatott programokra és projektekre. Mivel az 514/2014/EU rendelet végrehajtási időszaka átfedésben van az e rendelet hatálya alá tartozó programozási időszakkal, továbbá az említett rendelet által jóváhagyott bizonyos projektek végrehajtásában a folyamatosság biztosítása érdekében a projektek szakaszolására vonatkozó rendelkezéseket kell megállapítani. A projekt minden egyes szakaszát azon programozási időszak szabályaival összhangban kell végrehajtani, amelynek keretében az finanszírozásban részesül. |
| --- | --- |

(68)

Az 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (30) és a 2014–2020-as programozási időszakra alkalmazandó minden jogi aktust továbbra is alkalmazni kell az Alap keretében a 2014–2020-as programozási időszakban támogatott programokra és projektekre. Mivel az 514/2014/EU rendelet végrehajtási időszaka átfedésben van az e rendelet hatálya alá tartozó programozási időszakkal, továbbá az említett rendelet által jóváhagyott bizonyos projektek végrehajtásában a folyamatosság biztosítása érdekében a projektek szakaszolására vonatkozó rendelkezéseket kell megállapítani. A projekt minden egyes szakaszát azon programozási időszak szabályaival összhangban kell végrehajtani, amelynek keretében az finanszírozásban részesül.

| (69) | Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadhasson el a III. mellékletben foglalt intézkedések listája, a magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések IV. mellékletben foglalt listája, a VII. melléklet szerinti működési támogatás, valamint a monitoring- és értékelési keret továbbfejlesztése tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(69)

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadhasson el a III. mellékletben foglalt intézkedések listája, a magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések IV. mellékletben foglalt listája, a VII. melléklet szerinti működési támogatás, valamint a monitoring- és értékelési keret továbbfejlesztése tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (70) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (31) megfelelően kell gyakorolni. A tagállamok közös kötelezettségeit – különösen a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kötelezettségeket – megállapító végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, és a programozás és a jelentéstétel keretében a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó részletes rendelkezésekkel kapcsolatos végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából – tisztán technikai természetük miatt – a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak az e rendeletben előírt szükséghelyzeti támogatás nyújtására vonatkozó döntések elfogadásához kapcsolódó, azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben az ilyen támogatás jellegéhez és céljához kapcsolódó, kellően indokolt esetekben, ez rendkívül sürgős okokból szükséges. |
| --- | --- |

(70)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (31) megfelelően kell gyakorolni. A tagállamok közös kötelezettségeit – különösen a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kötelezettségeket – megállapító végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, és a programozás és a jelentéstétel keretében a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó részletes rendelkezésekkel kapcsolatos végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából – tisztán technikai természetük miatt – a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak az e rendeletben előírt szükséghelyzeti támogatás nyújtására vonatkozó döntések elfogadásához kapcsolódó, azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben az ilyen támogatás jellegéhez és céljához kapcsolódó, kellően indokolt esetekben, ez rendkívül sürgős okokból szükséges.

| (71) | mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(71)

mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (72) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(72)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (73) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(73)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (74) | A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy már megkezdett intézkedésre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – uniós finanszírozásból nem támogathatók. Az uniós támogatásban bármely, az Unió érdekeire nézve hátrányos zavar elkerülése érdekében, a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdetén egy korlátozott időtartamra lehetővé kell tenni, hogy az olyan, e rendelet alapján által támogatott, közvetlen irányítás alá tartozó intézkedések tekintetében felmerülő költségek, amelyek már megkezdődtek, 2021. január 1-jétől még akkor is elszámolhatónak minősüljenek, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy a támogatás iránti kérelem benyújtása előtt keletkeztek. |
| --- | --- |

(74)

A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy már megkezdett intézkedésre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – uniós finanszírozásból nem támogathatók. Az uniós támogatásban bármely, az Unió érdekeire nézve hátrányos zavar elkerülése érdekében, a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdetén egy korlátozott időtartamra lehetővé kell tenni, hogy az olyan, e rendelet alapján által támogatott, közvetlen irányítás alá tartozó intézkedések tekintetében felmerülő költségek, amelyek már megkezdődtek, 2021. január 1-jétől még akkor is elszámolhatónak minősüljenek, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy a támogatás iránti kérelem benyújtása előtt keletkeztek.

| (75) | Helyénvaló összhangba hozni e rendelet alkalmazási időszakát az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletével (32). |
| --- | --- |

(75)

Helyénvaló összhangba hozni e rendelet alkalmazási időszakát az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletével (32).

| (76) | Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(76)

Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

E rendelet a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra létrehozza a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapot (a továbbiakban: az Alap).

Ez a rendelet megállapítja az Alap célkitűzéseit, a 2021. január 1-től 2027. december 31-ig tartó időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az ilyen finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „nemzetközi védelmet kérelmező személy”: a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) 2. cikkének c) pontjában meghatározott kérelmező; |
| --- | --- |

1.

„nemzetközi védelmet kérelmező személy”: a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) 2. cikkének c) pontjában meghatározott kérelmező;

33

| 2. | „nemzetközi védelemben részesülő személy”: a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 2. cikkének b) pontjában meghatározott nemzetközi védelemben részesülő személy; |
| --- | --- |

2.

„nemzetközi védelemben részesülő személy”: a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 2. cikkének b) pontjában meghatározott nemzetközi védelemben részesülő személy;

34

| 3. | „vegyes finanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjának értelmében vett vegyes finanszírozási eszközök keretében – támogatott intézkedések; |
| --- | --- |

3.

„vegyes finanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjának értelmében vett vegyes finanszírozási eszközök keretében – támogatott intézkedések;

| 4. | „családtag”: az Alap keretében támogatott intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikai területre vonatkozó uniós jog szerint családtagként meghatározott bármely harmadik országbeli állampolgár; |
| --- | --- |

4.

„családtag”: az Alap keretében támogatott intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikai területre vonatkozó uniós jog szerint családtagként meghatározott bármely harmadik országbeli állampolgár;

| 5. | „humanitárius befogadás”: lakóhelyüket elhagyni kényszerült, nemzetközi védelemben részesített, vagy a 2011/95/EU irányelv 20–34. cikkében a kiegészítő védelemben részesülők számára biztosítottakkal egyenértékű jogokat és kötelezettségeket meghatározó nemzeti jog alapján humanitárius okból megadott menekült jogállással rendelkező harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek befogadása a tagállamok területére abból a harmadik országból, ahová menekültek; a befogadás egy tagállam kérésére, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), az ENSZ menekültügyi főbiztosa (a továbbiakban: az UNHCR) vagy egy másik releváns nemzetközi szerv ajánlását követően történik; |
| --- | --- |

5.

„humanitárius befogadás”: lakóhelyüket elhagyni kényszerült, nemzetközi védelemben részesített, vagy a 2011/95/EU irányelv 20–34. cikkében a kiegészítő védelemben részesülők számára biztosítottakkal egyenértékű jogokat és kötelezettségeket meghatározó nemzeti jog alapján humanitárius okból megadott menekült jogállással rendelkező harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek befogadása a tagállamok területére abból a harmadik országból, ahová menekültek; a befogadás egy tagállam kérésére, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), az ENSZ menekültügyi főbiztosa (a továbbiakban: az UNHCR) vagy egy másik releváns nemzetközi szerv ajánlását követően történik;

| 6. | „működési támogatás”: a tagállam allokációjának azon része, amelyet az Unió számára közszolgáltatást képező feladatok ellátásáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős közjogi hatóságok támogatására lehet felhasználni; |
| --- | --- |

6.

„működési támogatás”: a tagállam allokációjának azon része, amelyet az Unió számára közszolgáltatást képező feladatok ellátásáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős közjogi hatóságok támogatására lehet felhasználni;

| 7. | „kitoloncolás”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 5. pontjában meghatározott kitoloncolás; |
| --- | --- |

7.

„kitoloncolás”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 5. pontjában meghatározott kitoloncolás;

| 8. | „áttelepítés”: nemzetközi védelemben részesített, és az uniós és nemzeti joggal összhangban tartós megoldás igénybevételére jogosult harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek befogadása a tagállamok területére abból a harmadik országból, ahová menekülni kényszerültek; az áttelepítés az UNHCR ajánlása alapján történik; |
| --- | --- |

8.

„áttelepítés”: nemzetközi védelemben részesített, és az uniós és nemzeti joggal összhangban tartós megoldás igénybevételére jogosult harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek befogadása a tagállamok területére abból a harmadik országból, ahová menekülni kényszerültek; az áttelepítés az UNHCR ajánlása alapján történik;

| 9. | „visszaküldés”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 3. pontjában meghatározott kiutasítás; |
| --- | --- |

9.

„visszaküldés”: a 2008/115/EK irányelv 3. cikkének 3. pontjában meghatározott kiutasítás;

| 10. | „egyedi intézkedések”: az Alap célkitűzéseivel összhangban uniós hozzáadott értéket biztosító, olyan transznacionális vagy nemzeti projektek, amelyekre tekintettel egy, több vagy valamennyi tagállam kiegészítő allokációban részesülhet a programjai számára; |
| --- | --- |

10.

„egyedi intézkedések”: az Alap célkitűzéseivel összhangban uniós hozzáadott értéket biztosító, olyan transznacionális vagy nemzeti projektek, amelyekre tekintettel egy, több vagy valamennyi tagállam kiegészítő allokációban részesülhet a programjai számára;

| 11. | „harmadik országbeli állampolgár”: bármely olyan személy, beleértve a hontalan személyeket, illetve azon személyeket is, akiknek állampolgársága nem megállapítható, aki nem az EUMSZ 20. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós polgár; |
| --- | --- |

11.

„harmadik országbeli állampolgár”: bármely olyan személy, beleértve a hontalan személyeket, illetve azon személyeket is, akiknek állampolgársága nem megállapítható, aki nem az EUMSZ 20. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós polgár;

| 12. | „kísérő nélküli kiskorú”: a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének l) pontjában meghatározott, kísérő nélküli kiskorú; |
| --- | --- |

12.

„kísérő nélküli kiskorú”: a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének l) pontjában meghatározott, kísérő nélküli kiskorú;

| 13. | „uniós intézkedések”: olyan transznacionális projektek vagy az Unió szempontjából különös érdekkel bíró projektek, amelyeket az Alap célkitűzéseinek megfelelően hajtanak végre; |
| --- | --- |

13.

„uniós intézkedések”: olyan transznacionális projektek vagy az Unió szempontjából különös érdekkel bíró projektek, amelyeket az Alap célkitűzéseinek megfelelően hajtanak végre;

| 14. | „különleges bánásmódot igénylő személy”: az Alap keretében támogatott intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikai területre vonatkozó uniós jog szerint különleges bánásmódot igénylő személyként meghatározott bármely személy. |
| --- | --- |

14.

„különleges bánásmódot igénylő személy”: az Alap keretében támogatott intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikai területre vonatkozó uniós jog szerint különleges bánásmódot igénylő személyként meghatározott bármely személy.

3. cikk

Az Alap célkitűzései

(1)   Az Alap szakpolitikai célkitűzése, hogy – maradéktalanul tiszteletben tartva a releváns uniós vívmányokat, valamint az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeit, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei– hozzájáruljon a migrációs áramlások hatékony kezeléséhez, valamint a közös menekültügyi politika és a közös bevándorlási politika végrehajtásához, megerősítéséhez és fejlesztéséhez.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretében az Alap hozzájárul a következő egyedi célkitűzésekhez:

| a) | a közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső dimenzióját is; |
| --- | --- |

a)

a közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső dimenzióját is;

| b) | a tagállamokba irányuló jogszerű migráció erősítése és előmozdítása a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel összhangban, valamint a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának és társadalmi befogadásának elősegítése és az ahhoz való hozzájárulás; |
| --- | --- |

b)

a tagállamokba irányuló jogszerű migráció erősítése és előmozdítása a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel összhangban, valamint a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának és társadalmi befogadásának elősegítése és az ahhoz való hozzájárulás;

| c) | hozzájárulás az irreguláris migráció elleni küzdelemhez és a hatékony, biztonságos és méltóságteljes visszaküldés és visszafogadás elősegítéséhez, valamint a harmadik országokba való hatékony kezdeti visszailleszkedés elősegítése és az ahhoz való hozzájárulás; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás az irreguláris migráció elleni küzdelemhez és a hatékony, biztonságos és méltóságteljes visszaküldés és visszafogadás elősegítéséhez, valamint a harmadik országokba való hatékony kezdeti visszailleszkedés elősegítése és az ahhoz való hozzájárulás;

| d) | erősebb szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságosabb elosztása többek között gyakorlati együttműködés révén, különösen a migrációs és menekültügyi kihívások által leginkább érintett tagállamok vonatkozásában. |
| --- | --- |

d)

erősebb szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságosabb elosztása többek között gyakorlati együttműködés révén, különösen a migrációs és menekültügyi kihívások által leginkább érintett tagállamok vonatkozásában.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott egyedi célkitűzések keretében az Alapot a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések révén kell végrehajtani.

4. cikk

Partnerség

Az Alap céljaira a partnerségeknek az (EU) 2021/1060 rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében regionális, helyi, városi és egyéb hatóságokat vagy az ilyen hatóságokat képviselő szervezeteket, releváns nemzetközi szervezeteket, nem kormányzati szervezeteket, például menekültügyi szervezeteket és migránsok által irányított szervezeteket, valamint nemzeti emberi jogi intézményeket és egyenlőséggel foglalkozó szerveket, továbbá gazdasági és szociális partnereket kell magukban foglalniuk.

5. cikk

A támogatás hatálya

(1)   A célkitűzéseinek keretében és a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedésekkel összhangban, az Alap különösen a III. mellékletben felsorolt intézkedéseket támogatja.

Előre nem látható vagy új körülmények kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben foglalt intézkedések listájának új intézkedésekkel való kiegészítése érdekében történő módosítása céljából.

(2)   A célkitűzéseinek elérése érdekében az Alap a 7. vagy 24. cikknek megfelelően támogathat – az uniós prioritásokkal összhangban – a III. mellékletben említett, adott esetben harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedéseket.

(3)   A harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedések tekintetében a Bizottság és a tagállamok – az Európai Külügyi Szolgálattal együtt, a vonatkozó felelősségi körükkel összhangban – biztosítják a releváns uniós szakpolitikákkal, stratégiákkal és eszközökkel való koordinációt. Biztosítják különösen, hogy a harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedések:

| a) | végrehajtására a más uniós eszközök révén támogatott, egyéb, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kerüljön sor; |
| --- | --- |

a)

végrehajtására a más uniós eszközök révén támogatott, egyéb, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kerüljön sor;

| b) | koherensek legyenek külső uniós szakpolitikával, tiszteletben tartsák a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét és összhangban legyenek a szóban forgó régióra vagy országra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal; |
| --- | --- |

b)

koherensek legyenek külső uniós szakpolitikával, tiszteletben tartsák a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét és összhangban legyenek a szóban forgó régióra vagy országra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal;

| c) | olyan intézkedésekre összpontosítsanak, amelyek nem fejlesztés-orientáltak; és |
| --- | --- |

c)

olyan intézkedésekre összpontosítsanak, amelyek nem fejlesztés-orientáltak; és

| d) | a belső uniós szakpolitikák érdekeit szolgálják, és összhangban legyenek az Unión belül végzett tevékenységekkel. |
| --- | --- |

d)

a belső uniós szakpolitikák érdekeit szolgálják, és összhangban legyenek az Unión belül végzett tevékenységekkel.

(4)   Az Alap célkitűzéseinek az EUMSZ 78. és 79. cikkének hatálya alá tartozó egy vagy több célcsoportra összpontosító intézkedéseket kell támogatniuk.

6. cikk

Nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetés tilalma

(1)   A tagállamok és a Bizottság az Alap keretében támogatott programok és projektek előkészítése, végrehajtása, monitoringja, értékelése és az azokról való jelentéstétel során biztosítják a nemi dimenzió integrálását, valamint a nemek közötti egyenlőségnek és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének a figyelembevételét és előmozdítását.

(2)   A tagállamok és a Bizottság megfelelő lépéseket tesznek annak érdekében, hogy az Alap keretében támogatott programok és projektek előkészítése, végrehajtása, monitoringja, értékelése és az azokról való jelentéstétel során kizárják a megkülönböztetésnek az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 21. cikke által tiltott minden formáját.

7. cikk

Az Alaphoz társult harmadik országok

(1)   Az Alap nyitva áll a (2) bekezdésben felsorolt feltételeket teljesítő harmadik országok előtt, az adott harmadik országnak az Alapban való részvételére vonatkozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban.

(2)   Ahhoz, hogy egy harmadik ország az (1) bekezdés szerint jogosult legyen társulni az Alaphoz, megállapodást kell kötnie az Unióval a valamely tagállamban benyújtott vagy az említett harmadik országban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam megállapításának kritériumaira és mechanizmusaira vonatkozóan.

(3)   A harmadik országnak az Alapban való részvételét szabályozó egyedi megállapodás minimumként:

| a) | lehetővé teszi a tagállamokkal és az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való, a szolidaritásra és a felelősség igazságos elosztására vonatkozó elv szellemében zajló együttműködést a menekültügy, a migráció és a visszaküldés terén; |
| --- | --- |

a)

lehetővé teszi a tagállamokkal és az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való, a szolidaritásra és a felelősség igazságos elosztására vonatkozó elv szellemében zajló együttműködést a menekültügy, a migráció és a visszaküldés terén;

| b) | az Alap működésének teljes időtartama alatt a visszaküldés tilalmának, a demokráciának, a jogállamiságnak és az emberi jogok tiszteletben tartásának elvén alapul; |
| --- | --- |

b)

az Alap működésének teljes időtartama alatt a visszaküldés tilalmának, a demokráciának, a jogállamiságnak és az emberi jogok tiszteletben tartásának elvén alapul;

| c) | méltányos egyensúlyt biztosít az Alapban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében; |
| --- | --- |

c)

méltányos egyensúlyt biztosít az Alapban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében;

| d) | megállapítja az Alapban való részvétel feltételeit, beleértve az Alaphoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és az Alap igazgatási költségeit; |
| --- | --- |

d)

megállapítja az Alapban való részvétel feltételeit, beleértve az Alaphoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és az Alap igazgatási költségeit;

| e) | nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört az Alap tekintetében; |
| --- | --- |

e)

nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört az Alap tekintetében;

| f) | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogait; |
| --- | --- |

f)

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogait;

| g) | előírja, hogy a harmadik országnak a 8. cikkel összhangban biztosítania kell az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést. |
| --- | --- |

g)

előírja, hogy a harmadik országnak a 8. cikkel összhangban biztosítania kell az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést.

Az első albekezdés d) pontjában említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételeket képeznek.

8. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz az Alapban, a harmadik országnak biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében az ilyen jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

II. FEJEZET

Pénzügyi és végrehajtási keret

1. SZAKASZ

Közös rendelkezések

9. cikk

Általános elvek

(1)   Az Alap keretében nyújtott támogatás kiegészíti a nemzeti, regionális és helyi beavatkozásokat, és arra összpontosít, hogy uniós hozzáadott értéket biztosítson az Alap célkitűzéseinek eléréséhez.

(2)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az Alap keretében és a tagállamok által nyújtott támogatás összhangban álljon az Unió releváns fellépéseivel, szakpolitikáival és prioritásaival, és kiegészítse az egyéb uniós eszközök – különösen a külső eszközök, az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) és Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) –keretében nyújtott támogatást.

(3)   Az Alapot a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a), b) és c) pontjával összhangban, közvetlen, megosztott vagy közvetett irányítás keretében kell végrehajtani.

10. cikk

Költségvetés

(1)   Az Alap 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakban történő végrehajtását szolgáló pénzügyi keretösszeg folyó áron 9 882 000 000 EUR.

(2)   A pénzügyi keretösszeget a következőképpen kell felhasználni:

| a) | 6 270 000 000 EUR-t a tagállami programokra kell allokálni; |
| --- | --- |

a)

6 270 000 000 EUR-t a tagállami programokra kell allokálni;

| b) | 3 612 000 000 EUR-t a 11. cikkben említett tematikus eszközre kell allokálni. |
| --- | --- |

b)

3 612 000 000 EUR-t a 11. cikkben említett tematikus eszközre kell allokálni.

(3)   A Bizottság kezdeményezésére a pénzügyi keretösszeg legfeljebb 0,42 %-át az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkében említett technikai segítségnyújtásra kell elkülöníteni.

(4)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 26. cikkével összhangban, valamely tagállam kérésére az említett rendelet hatálya alá tartozó bármely alapból, megosztott irányítás keretében a tagállamnak biztosított kezdeti allokáció legfeljebb 5 %-a átcsoportosítható az Alaphoz közvetlen vagy közvetett irányítás keretében. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

11. cikk

A tematikus eszköz felhasználására vonatkozó általános rendelkezések

(1)   A 10. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett összeget egy tematikus eszközön keresztül, rugalmasan kell allokálni, a munkaprogramokban foglaltak szerint megosztott, közvetlen vagy közvetett irányítás alkalmazásával. Tekintettel az Alap belső jellegére, a tematikus eszköznek elsődlegesen a belső uniós szakpolitikát kell szolgálnia a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésekkel összhangban.

A tematikus eszközből származó finanszírozást annak elemeire kell felhasználni, amelyek a következők:

| a) | egyedi intézkedések; |
| --- | --- |

a)

egyedi intézkedések;

| b) | uniós intézkedések; |
| --- | --- |

b)

uniós intézkedések;

| c) | a 31. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás; |
| --- | --- |

c)

a 31. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás;

| d) | áttelepítés és humanitárius befogadás; |
| --- | --- |

d)

áttelepítés és humanitárius befogadás;

| e) | a 20. cikkben említett szolidaritási törekvések részeként a tagállamok támogatása a nemzetközi védelmet kérelmező, illetve nemzetközi védelemben részesülő személyek átadásában; valamint |
| --- | --- |

e)

a 20. cikkben említett szolidaritási törekvések részeként a tagállamok támogatása a nemzetközi védelmet kérelmező, illetve nemzetközi védelemben részesülő személyek átadásában; valamint

| f) | a 26. cikkben említett az Európai Migrációs Hálózat. |
| --- | --- |

f)

a 26. cikkben említett az Európai Migrációs Hálózat.

Az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkében említett, a Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás szintén részesül támogatásban az e rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett összegből.

(2)   A tematikus eszközből származó finanszírozásnak magas uniós hozzáadott értékkel bíró prioritásokra kell irányulnia, vagy azt sürgős szükségletekre válaszul kell felhasználni a II. mellékletben tükrözött, elfogadott uniós prioritásoknak megfelelően.

Az e bekezdés első albekezdésében említett finanszírozás – a 31. cikk (1) bekezdése első albekezdése a) és b) pontjának megfelelően szükséghelyzeti támogatásra felhasznált finanszírozás kivételével – csak a III. mellékletben felsorolt intézkedéseket támogathat, ideértve az uniós migrációs szakpolitika külső dimenziójának részeként az áttelepítést és humanitárius befogadást, a 19. cikkel összhangban.

(3)   A Bizottság együttműködik a civil társadalmi szervezetekkel és a releváns hálózatokkal, különösen az Alap keretében finanszírozott uniós intézkedésekre vonatkozó munkaprogramok kidolgozása és értékelése céljából.

(4)   A tematikus eszköz kezdeti allokációjából a források legalább 20 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre kell elkülöníteni.

(5)   Amennyiben a tematikus eszközből származó finanszírozást közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtják a tagállamoknak, a Bizottság biztosítja, hogy ne kerüljenek kiválasztásra olyan projektek, amelyeket a Bizottság által az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások tekintetében kiadott, indokolással ellátott vélemény érint, amely kétségbe vonta a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét vagy a projektek teljesítését.

(6)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 23. cikkének és 24. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában, amennyiben a tematikus eszközből származó finanszírozást megosztott irányítás keretében hajtják végre, az érintett tagállam biztosítja, hogy – és a Bizottság értékeli, hogy vajon így van-e –, a tervezett intézkedéseket ne érintse a Bizottság által az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások tekintetében kiadott, indokolással ellátott vélemény, amely kétségbe vonta a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét vagy a projektek teljesítését.

(7)   A Bizottság megállapítja az uniós költségvetés éves előirányzatai keretében a tematikus eszköz számára rendelkezésre bocsátandó teljes összeget.

(8)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján a költségvetési rendelet 110. cikkében említett finanszírozási határozatokat fogad el a tematikus eszközre vonatkozóan, azonosítva a támogatandó célkitűzéseket és intézkedéseket, és meghatározva az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett egyes elemekre szánt összegeket. A finanszírozási határozatokban adott esetben meg kell határozni a vegyes finanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. A finanszírozási határozatok lehetnek évesek vagy többévesek, és vonatkozhatnak a tematikus eszköznek az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett egy vagy több elemére. Az említett végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 38. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(9)   A tematikus eszköznek különösen a II. melléklet 2. pontjának d) alpontjában említett végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó, nemzeti, regionális és helyi hatóságok vagy civil társadalmi szervezetek által végrehajtott intézkedéseket kell támogatnia. E tekintetben a tematikus eszköz kezdeti allokációjának legalább 5 %-ának az integrációs intézkedések helyi és regionális hatóságok általi végrehajtására kell irányulnia.

(10)   A Bizottság biztosítja, hogy a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések közötti forráselosztás méltányos és átlátható. A Bizottság beszámol a tematikus eszköz felhasználásáról és annak az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett elemek szerinti elosztásáról, beleértve az uniós intézkedések keretében harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtott intézkedésekhez nyújtott támogatást is.

(11)   A (8) bekezdésben említett finanszírozási határozat elfogadását követően a Bizottság ennek megfelelően módosíthatja a tagállami programokat.

2. SZAKASZ

Megosztott irányítással történő támogatás és végrehajtás

12. cikk

Hatály

(1)   Ez a szakasz a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett összegre és a 11. cikkben említett tematikus eszközre vonatkozó finanszírozási határozatnak megfelelően, megosztott irányítás keretében végrehajtandó kiegészítő forrásokra alkalmazandó.

(2)   Az e szakasz szerinti támogatást a költségvetési rendelet 63. cikkével és az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban megosztott irányítás keretében kell végrehajtani.

13. cikk

Költségvetési források

(1)   A 10. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett összeget a tagállami programokra kell indikatív jelleggel allokálni a következők szerint:

| a) | 5 225 000 000 EUR az I. melléklettel összhangban; |
| --- | --- |

a)

5 225 000 000 EUR az I. melléklettel összhangban;

| b) | 1 045 000 000 EUR a tagállami programokra szánt allokációknak a 17. cikk (1) bekezdésében említett kiigazítása céljából. |
| --- | --- |

b)

1 045 000 000 EUR a tagállami programokra szánt allokációknak a 17. cikk (1) bekezdésében említett kiigazítása céljából.

(2)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett összeget nem allokálták maradéktalanul, a fennmaradó összeget hozzá lehet adni a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett összeghez.

14. cikk

Előfinanszírozás

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 90. cikkének (4) bekezdésével összhangban az Alapra vonatkozó előfinanszírozást – a rendelkezésre álló forrásokra figyelemmel – éves részletekben kell kifizetni minden év július 1-je előtt, a következőképpen:

| a) | 2021: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %;

| b) | 2022: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %;

| c) | 2023: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %;

| d) | 2024: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %;

| e) | 2025: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %;

| f) | 2026: 5 % |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %

(2)   Amennyiben egy tagállami programot 2021. július 1. után fogadnak el, a korábbi részleteket az elfogadásának évében kell kifizetni.

15. cikk

Társfinanszírozási arányok

(1)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás nem haladhatja meg az összes elszámolható kiadás 75 %-át valamely projekt esetében.

(2)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 90 %-ára növelhető az egyedi intézkedések keretében végrehajtott projektek esetében.

(3)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 90 %-ára növelhető a IV. mellékletben felsorolt intézkedések esetében.

(4)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a működési támogatás esetében.

(5)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a 31. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás esetében.

(6)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a tagállamok kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás esetében, az (EU) 2021/1060 rendelet 36. cikke (5) bekezdése b) pontjának vi. alpontjában meghatározott korlátok között.

(7)   A tagállami programot jóváhagyó bizottsági határozat megállapítja a társfinanszírozási arányt és az Alapból nyújtható támogatás maximális összegét az (1)–(6) bekezdésben említett, a hozzájárulás által fedezett intézkedéstípusok esetében.

(8)   A tagállami programot jóváhagyó bizottsági határozat meghatározza minden egyes intézkedéstípus esetében, hogy a társfinanszírozási arányt a következők közül melyikre alkalmazzák:

| a) | a teljes hozzájárulás, beleértve a köz- és a magánszféra hozzájárulását is; vagy |
| --- | --- |

a)

a teljes hozzájárulás, beleértve a köz- és a magánszféra hozzájárulását is; vagy

| b) | csak a közszféra hozzájárulása. |
| --- | --- |

b)

csak a közszféra hozzájárulása.

16. cikk

Tagállami programok

(1)   Minden egyes tagállam biztosítja, hogy a programjában követett prioritások összhangban álljanak a menekültügy és a migrációkezelés területén meglévő uniós prioritásokkal és kihívásokkal, és választ adjanak azokra, továbbá hogy maradéktalanul összhangban legyenek a releváns uniós vívmányokkal és az elfogadott uniós prioritásokkal, valamint egyúttal maradéktalanul tiszteletben tartsák az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeit, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei. Programjaik prioritásainak meghatározásakor a tagállamok biztosítják, hogy a programjaikban megfelelően foglalkozzanak a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedésekkel.

Tekintettel az Alap belső jellegére, a tagállami programoknak elsődlegesen a belső uniós szakpolitikát kell szolgálniuk, e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésekkel összhangban.

A Bizottság az (EU) 2021/1060 rendelet 23. cikkével összhangban értékeli a tagállami programokat.

(2)   A 13. cikk (1) bekezdése szerint allokált forrásokon belül és e cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, minden egyes tagállam a programján belül:

| a) | az allokált forrásai legalább 15 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre allokálja; valamint |
| --- | --- |

a)

az allokált forrásai legalább 15 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre allokálja; valamint

| b) | az allokált forrásai legalább 15 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre allokálja. |
| --- | --- |

b)

az allokált forrásai legalább 15 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre allokálja.

(3)   Valamely tagállam csak akkor allokálhat a (2) bekezdésben említett minimális százalékaránynál kevesebbet, ha a programjában részletes magyarázatot ad arra, hogy az említett szint alatti forrásallokálás miért nem veszélyeztetné a releváns célkitűzés elérését.

(4)   A Bizottság biztosítja, hogy a tagállami programok kidolgozásakor – már korai szakaszban és megfelelő időben – figyelembe vegyék a releváns decentralizált ügynökségek – különösen az EASO, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a 168/2007/EK tanácsi rendelettel (35) létrehozott, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – tudását és szakértelmét a hatáskörükbe tartozó területek vonatkozásában.

(5)   A Bizottság adott esetben bevonhatja a releváns decentralizált ügynökségeket – többek között a (4) bekezdésben említetteket – az 5. szakaszban meghatározott monitoring- és értékelési feladatokba, különösen annak biztosítása céljából, hogy az Alap támogatásával végrehajtott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak.

(6)   Az ajánlásoknak e rendelet hatályán belül, az 1053/2013/EU rendelettel összhangban történő elfogadását követően az érintett tagállam a Bizottsággal együtt megvizsgálja, hogy a programjának keretében miként lehetne adott esetben az Alap támogatásával kezelni a megállapításokat és ajánlásokat.

A Bizottság továbbá adott esetben igénybe veheti a decentralizált ügynökségek szakértelmét a hatáskörükbe tartozó egyedi kérdésekben.

(7)   Szükség esetén a szóban forgó tagállami programot módosítani kell az (EU) 2021/1060 rendelet 24. cikkével összhangban, hogy figyelembe vegye az e cikk (6) bekezdésében említett ajánlásokat.

(8)   Az érintett tagállam a Bizottsággal és adott esetben – a hatáskörük tekintetében – a releváns decentralizált ügynökségekkel együttműködve és konzultálva átcsoportosíthat a programja keretében forrásokat, abból a célból, hogy kezelje a (6) bekezdésben említett ajánlásokat, amennyiben ezen ajánlások pénzügyi következményekkel járnak.

(9)   A tagállamok programjaikban különösen a IV. mellékletben felsorolt, magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedéseket végzik. Előre nem látható vagy új körülmények kezelése és a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. mellékletben foglalt, a magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések listájának módosítása céljából.

(10)   A tagállamok programjaikban lehetővé tehetik, hogy a III. mellékletben említett integrációs intézkedések az általuk érintett személyek közvetlen hozzátartozóira is kiterjedjenek, amennyiben ez az említett intézkedések hatékony végrehajtásához szükséges.

(11)   Valahányszor egy tagállam úgy határoz, hogy egy harmadik országgal vagy harmadik országban az Alap támogatásával hajt végre projektet, az érintett tagállam a projekt jóváhagyását megelőzően konzultál a Bizottsággal.

(12)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 22. cikkének (5) bekezdésében említett programozásnak az e rendelet VI. mellékletének 1. táblázatában meghatározott beavatkozási típusokon kell alapulnia, és tartalmaznia kell a programozott források beavatkozási típusonkénti indikatív bontását minden egyes, az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésen belül.

17. cikk

Félidős felülvizsgálat

(1)   2024-ben a Bizottság az I. melléklet 1. pontjának b) alpontjában és 2–5. pontjában említett kritériumoknak megfelelően allokálja az érintett tagállamok programjaihoz a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kiegészítő összeget. A finanszírozás 2025. január 1-jétől lép érvénybe.

(2)   Amennyiben egy programhoz rendelt, az e rendelet 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett kezdeti allokációjának legalább 10 %-át nem fedezték az (EU) 2021/1060 rendelet 91. cikkével összhangban benyújtott kifizetési kérelmek, az érintett tagállam nem jogosult arra, hogy megkapja az e rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kiegészítő allokációt a programja számára.

(3)   Az e rendelet 11. cikkében említett tematikus eszközből származó források 2025. január 1-jétől kezdődő allokálása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az (EU) 2021/1060 rendelet 16. cikkében említett teljesítménymérési keret mérföldköveinek elérése terén a tagállamok által elért haladást és a végrehajtás terén azonosított hiányosságokat.

18. cikk

Egyedi intézkedések

(1)   A tagállam – a 13. cikk (1) bekezdése szerinti allokációja mellett – egyedi intézkedésekre vonatkozó finanszírozásban is részesülhet, feltéve, hogy az említett finanszírozás a programjában ezt követően ilyen előirányzatként szerepel, és azt arra használják fel, hogy hozzájáruljon az Alap célkitűzéseinek végrehajtásához.

(2)   Az egyedi intézkedések finanszírozása nem használható fel a tagállami programban foglalt más intézkedésekre, kivéve kellően indokolt körülmények között, és ha azt a Bizottság a tagállami program módosítása útján jóváhagyja.

19. cikk

Áttelepítésre és humanitárius befogadásra szolgáló források

(1)   A tagállamok – a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti allokációjuk mellett –10 000 EUR összeget kapnak minden egyes, áttelepítés útján befogadott személy után.

(2)   A tagállamok – a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti allokációjuk mellett – 6 000 EUR összeget kapnak minden egyes, humanitárius befogadás útján befogadott személy után.

(3)   A (2) bekezdésben említett összeget 8 000 EUR-ra kell növelni minden egyes olyan, humanitárius befogadás útján befogadott személy után, aki a következő, különleges bánásmódot igénylő csoportok közül egybe vagy többe tartozik:

| a) | veszélyeztetett nők és gyermekek; |
| --- | --- |

a)

veszélyeztetett nők és gyermekek;

| b) | kísérő nélküli kiskorúak; |
| --- | --- |

b)

kísérő nélküli kiskorúak;

| c) | olyan orvosi ellátásra szoruló személyek, amely ellátás csak humanitárius befogadás útján biztosítható; |
| --- | --- |

c)

olyan orvosi ellátásra szoruló személyek, amely ellátás csak humanitárius befogadás útján biztosítható;

| d) | jogi vagy fizikai védelmi okokból humanitárius befogadásra szoruló személyek, így többek között az erőszak vagy kínzás áldozatai. |
| --- | --- |

d)

jogi vagy fizikai védelmi okokból humanitárius befogadásra szoruló személyek, így többek között az erőszak vagy kínzás áldozatai.

(4)   Amennyiben egy tagállam a (2) és (3) bekezdésben említett kategóriák közül többhöz is tartozó személyt fogad be, ezért a személy tekintetében csak egyszer jogosult az összegre.

(5)   A tagállamok adott esetben az (1), (2) és (3) bekezdésben említett személyek családtagjai után is jogosultak lehetnek az adott összegekre, amennyiben az említett családtagok befogadására a család egységének biztosítása érdekében kerül sor.

(6)   Az e cikkben említett összegek a költségvetési rendelet 125. cikkével összhangban költségfüggetlen finanszírozás formáját öltik.

(7)   Az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben említett összegeket a tagállami programok részére első alkalommal az említett programot jóváhagyó finanszírozási határozat keretében kell allokálni. Az említett összegek nem fordíthatók a tagállami program más intézkedéseire, kivéve kellően indokolt körülmények között, ha azt a Bizottság az említett program módosítása útján jóváhagyja. Az említett összegek belefoglalhatók a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelmekbe, feltéve, hogy azt a személyt, akire tekintettel az adott összeget allokálják, ténylegesen áttelepítették vagy befogadták.

(8)   Kontroll és audit céljára a tagállamok megőrzik az áttelepített vagy befogadott személyek megfelelő azonosításához, valamint az áttelepítés vagy befogadás időpontjának meghatározásához szükséges információkat.

(9)   Az aktuális inflációs rátáknak, az áttelepítés terén bekövetkező releváns fejleményeknek, és egyéb olyan tényezőknek a figyelembevétele érdekében, amelyek optimálissá tehetik az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett összegek formájában kínált pénzügyi ösztönző alkalmazását, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy amennyiben szükségesnek tekinti, valamint a rendelkezésre álló források keretein belül, kiigazítsa az említett összegeket.

20. cikk

A nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek átadására szolgáló források

(1)   A tagállamok – az e rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti allokációjuk mellett – 10 000 EUR összegű kiegészítő összeget kapnak minden olyan, nemzetközi védelmet kérelmező személy után, aki a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (36) 17. cikkének megfelelően vagy az áthelyezés egy hasonló formájának eredményeként került átadásra egy másik tagállamból.

(2)   A tagállamok adott esetben az e cikk (1) bekezdésében említett személyek minden egyes családtagja után is jogosultak lehetnek az említett bekezdésben említett összegre, feltéve, hogy az említett családtagok átadására a család egységének biztosítása érdekében, a 604/2013/EU rendelet 17. cikkének megfelelően vagy az áthelyezés egy hasonló formájának eredményeként került sor.

(3)   A tagállamok – a 13. cikk (1) bekezdése szerinti allokációjuk mellett – 10 000 EUR kiegészítő összeget kapnak minden egyes, más tagállamból átadott, nemzetközi védelemben részesülő személy után.

(4)   A tagállamok adott esetben a (3) bekezdésben említett személyek családtagjai után is jogosultak lehetnek a vonatkozó összegekre, amennyiben az említett családtagok átadására a család egységének biztosítása érdekében kerül sor.

(5)   Az (1)-(4) bekezdésben említett átadások költségeit fedező tagállamok 500 EUR összegű hozzájárulást kapnak minden olyan, nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személy után, aki átadásra került egy másik tagállamba.

(6)   Az e cikkben említett összegek a költségvetési rendelet 125. cikkével összhangban költségfüggetlen finanszírozás formáját öltik.

(7)   Az e cikk (1)–(5) bekezdésében említett összegek a tagállami program részére kerülnek allokálásra, feltéve, hogy azt a személyt, akire tekintettel az összeget allokálják, az esetnek megfelelően vagy ténylegesen átadták valamely tagállamba, vagy a felelős tagállamban a 604/2013/EU rendelettel összhangban kérelmezőként nyilvántartásba vették. Az említett összegek nem használhatók fel a tagállami program más intézkedéseire, kivéve kellően indokolt körülmények között, ha azt a Bizottság az említett program módosítása útján jóváhagyja.

(8)   Kontroll és audit céljára a tagállamok megőrzik az átadott személyek megfelelő azonosításához, valamint az átadás időpontjának meghatározásához szükséges információkat.

(9)   Az aktuális inflációs rátáknak, az áthelyezés terén bekövetkező releváns fejleményeknek és egyéb olyan tényezőknek a figyelembevétele érdekében, amelyek optimálissá tehetik az e cikk (1), (3) és (5) bekezdésében említett összegek formájában kínált pénzügyi ösztönző alkalmazását, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy amennyiben szükségesnek tekinti, valamint a rendelkezésre álló források keretein belül, kiigazítsa az említett összegeket.

21. cikk

Működési támogatás

(1)   Egy tagállam az Alap keretében a programjára allokált összeg legfeljebb 15 %-át használhatja fel az Alap egyedi célkitűzései keretében nyújtott működési támogatás finanszírozására.

(2)   A működési támogatás felhasználásakor a tagállamnak meg kell felelnie a releváns uniós vívmányoknak és a Chartának.

(3)   A tagállam a programjában és az e rendelet 35. cikkében említett éves teljesítményjelentésben megindokolja, hogy a működési támogatás felhasználása miként fog hozzájárulni az Alap célkitűzéseinek eléréséhez. A tagállami program jóváhagyását megelőzően a Bizottság értékeli a kiindulási helyzetet azon tagállamokban, amelyek jelezték a működési támogatás felhasználására vonatkozó szándékukat. A Bizottság figyelembe veszi az említett tagállamok által nyújtott információkat és adott esetben az 1053/2013/EU rendeletnek megfelelően elvégzett és e rendelet hatálya alá tartozó monitoringeljárások eredményeként rendelkezésre álló információkat.

(4)   A működési támogatást a VII. mellékletben megállapított kiadások által fedezett intézkedésekre kell összpontosítani.

(5)   Előre nem látható vagy új körülmények kezelése vagy a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VII. mellékletben felsorolt támogatható intézkedések módosítására vonatkozóan.

22. cikk

Irányítási ellenőrzések és auditok nemzetközi szervezetek által végrehajtott projektek esetében

(1)   Ez a cikk a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett olyan nemzetközi szervezetekre vagy ügynökségeikre alkalmazandó, amelyek rendszereit, szabályait és eljárásait a Bizottság az említett rendelet 154. cikkének (4) és (7) bekezdése alapján pozitívan értékelte az uniós költségvetésből finanszírozott vissza nem térítendő támogatások közvetett végrehajtásának céljából (a továbbiakban: nemzetközi szervezetek).

(2)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 83. cikke első bekezdése a) pontjának és a költségvetési rendelet 129. cikkének sérelme nélkül, amennyiben a nemzetközi szervezet az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikke 9. pontjában meghatározottak szerinti kedvezményezett, az irányító hatóság nem köteles elvégezni az (EU) 2021/1060 rendelet 74. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett irányítási ellenőrzéseket, feltéve, hogy a nemzetközi szervezet benyújtja az irányító hatósághoz a költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a), b) és c) pontjában említett dokumentumokat.

(3)   A költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának sérelme nélkül, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy a projekt megfelel az alkalmazandó jognak és a projekt támogatásához szükséges feltételeknek.

(4)   Ezen túlmenően, amennyiben a költségeket az (EU) 2021/1060 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján kell megtéríteni, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy:

| a) | ellenőrizték a számlákat és a kedvezményezett általi kifizetésük igazolását; |
| --- | --- |

a)

ellenőrizték a számlákat és a kedvezményezett általi kifizetésük igazolását;

| b) | ellenőrizték a kedvezményezett által vezetett számviteli nyilvántartásokat vagy számviteli kódokat az irányító hatóság felé bejelentett kiadásokhoz kapcsolódó tranzakciók tekintetében. |
| --- | --- |

b)

ellenőrizték a kedvezményezett által vezetett számviteli nyilvántartásokat vagy számviteli kódokat az irányító hatóság felé bejelentett kiadásokhoz kapcsolódó tranzakciók tekintetében.

(5)   Amennyiben a költségeket az (EU) 2021/1060 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontja alapján kell megtéríteni, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy a kiadás megtérítésének feltételei teljesültek.

(6)   A költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és c) pontjában említett dokumentumokat a kedvezményezett által benyújtott minden egyes kifizetési kérelemmel együtt be kell nyújtani az irányító hatósághoz.

(7)   A kedvezményezettnek minden évben október 15-ig be kell nyújtania az irányító hatósághoz az elszámolásokat. Az elszámolásokhoz csatolni kell egy független auditszerv által a nemzetközileg elfogadott auditstandardoknak megfelelően elkészített véleményt. Az említett véleménynek meg kell állapítania, hogy az alkalmazott ellenőrzési rendszerek megfelelően működnek-e és költséghatékonyak-e, valamint hogy a mögöttes tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek-e. Az említett véleménynek arra is ki kell térnie, hogy az auditmunka nyomán felmerültek-e kétségek a nemzetközi szervezet által benyújtott vezetői nyilatkozatokban tett állításokkal kapcsolatban, beleértve a csalás gyanújára vonatkozó információt is. Az említett véleménynek bizonyosságot kell nyújtania a tekintetben, hogy a nemzetközi szervezet által az irányító hatósághoz benyújtott kifizetési kérelmekben feltüntetett kiadások jogszerűek és szabályosak.

(8)   A költségvetési rendelet 127. cikkében említettek szerinti további auditok elvégzésére fennálló lehetőségek sérelme nélkül, az irányító hatóság elkészíti az (EU) 2021/1060 rendelet 74. cikke (1) bekezdése első albekezdésének f) pontjában említett vezetői nyilatkozatot. Az irányító hatóság ezt a nemzetközi szervezet által az e cikk (2)–(5) és (7) bekezdésének alapján biztosított dokumentumokra támaszkodva teszi meg, ahelyett, hogy az (EU) 2021/1060 rendelet 74. cikkének (1) bekezdésében említett irányítási ellenőrzésekre támaszkodna.

(9)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 73. cikkének (3) bekezdésében említett, a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumnak tartalmaznia kell az e cikkben meghatározott követelményeket.

(10)   A (2) bekezdés nem alkalmazandó, és következésképpen egy irányítási hatóság köteles elvégezni az irányítási ellenőrzéseket, amennyiben:

| a) | az említett irányító hatóság a nemzetközi szervezet által megkezdett vagy végrehajtott valamely projekt tekintetében szabálytalanság konkrét kockázatát vagy csalásra utaló jelet azonosít; |
| --- | --- |

a)

az említett irányító hatóság a nemzetközi szervezet által megkezdett vagy végrehajtott valamely projekt tekintetében szabálytalanság konkrét kockázatát vagy csalásra utaló jelet azonosít;

| b) | a nemzetközi szervezet elmulasztja benyújtani az említett irányító hatósághoz az e cikk (2)–(5) és (7) bekezdésében említett dokumentumokat; vagy |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi szervezet elmulasztja benyújtani az említett irányító hatósághoz az e cikk (2)–(5) és (7) bekezdésében említett dokumentumokat; vagy

| c) | a nemzetközi szervezet által benyújtott, a (2)-(5) és (7) bekezdésben említett dokumentumok hiányosak. |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi szervezet által benyújtott, a (2)-(5) és (7) bekezdésben említett dokumentumok hiányosak.

(11)   Amennyiben egy projekt, amelyben egy nemzetközi szervezet az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikke 9. pontjában meghatározottak szerinti kedvezményezett, valamely, az említett rendelet 79. cikkében említett mintának a részét képezi, az audithatóság az említett projekthez kapcsolódó tranzakcióknak egy részmintája alapján is végezheti munkáját. Amennyiben a részmintában hibákat találnak, az audithatóság adott esetben felkérheti a nemzetközi szervezet auditorát az említett projektben a hibák teljes körének és teljes összegének értékelésére.

3. SZAKASZ

Közvetlen vagy közvetett irányítás keretében történő támogatás és végrehajtás

23. cikk

Hatály

A Bizottság az e szakasz szerinti támogatást vagy közvetlenül a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban, vagy közvetve az említett albekezdés c) pontjával összhangban hajtja végre.

24. cikk

Részvételre jogosult szervezetek

(1)   A következő szervezetek jogosultak uniós finanszírozásra:

| a) | a következők bármelyikében letelepedett jogalanyok:






  i. | valamely tagállam vagy valamely hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület; |
| --- | --- | --- |

a)

a következők bármelyikében letelepedett jogalanyok:

i.

valamely tagállam vagy valamely hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület;

| ii. | az Alaphoz a 7. cikk szerinti egyedi megállapodás alapján társult harmadik ország, azzal a feltétellel, hogy kiterjed rá a munkaprogram és az abban foglalt feltételek; |
| --- | --- |

ii.

az Alaphoz a 7. cikk szerinti egyedi megállapodás alapján társult harmadik ország, azzal a feltétellel, hogy kiterjed rá a munkaprogram és az abban foglalt feltételek;

| iii. | valamely, a munkaprogramban felsorolt harmadik ország a (3) bekezdésben meghatározott feltételek mellett; |
| --- | --- |

iii.

valamely, a munkaprogramban felsorolt harmadik ország a (3) bekezdésben meghatározott feltételek mellett;

| b) | az uniós jog alapján létrehozott jogalanyok vagy az Alap szempontjából releváns bármely nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

b)

az uniós jog alapján létrehozott jogalanyok vagy az Alap szempontjából releváns bármely nemzetközi szervezet.

(2)   Természetes személyek nem jogosultak uniós finanszírozásra.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontjában említett szervezetek olyan konzorcium tagjaként vehetnek részt, amely legalább két független szervezetből áll, amelyek közül legalább az egyik valamelyik tagállamban letelepedett.

Az e bekezdés első albekezdésében említett konzorcium részeként résztvevő szervezetek biztosítják, hogy azon intézkedések, amelyekben részt vesznek, megfelelnek a Chartában rögzített elveknek, és hozzájárulnak az Alap célkitűzéseinek teljesítéséhez.

25. cikk

Uniós intézkedések

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az Alap a III. melléklettel összhangban felhasználható az Alap célkitűzéseivel kapcsolatos uniós intézkedések finanszírozására.

(2)   Az uniós intézkedések a költségvetési rendeletben megállapított bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és közbeszerzés formájában – nyújthatnak finanszírozást. Az uniós intézkedések vegyes finanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszközök formájában is nyújthatnak finanszírozást.

(3)   A közvetlen irányítás keretében végrehajtott vissza nem térítendő támogatásokat a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

(4)   A költségvetési rendelet 150. cikkében említett, az ajánlatok értékelését végző értékelő bizottság tagjai külső szakértők is lehetnek.

(5)   A kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulások fedezhetik a címzettek által visszafizetendő források behajtásával kapcsolatos kockázatokat, és elegendő biztosítéknak kell azokat tekinteni a költségvetési rendelet értelmében. Az (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) 37. cikkének (7) bekezdése alkalmazandó.

26. cikk

Európai Migrációs Hálózat

(1)   Az Alap keretében támogatni kell az Európai Migrációs Hálózatot, és biztosítani kell a tevékenységeihez, valamint jövőbeli fejlesztéséhez szükséges pénzügyi támogatást.

(2)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az Alap éves előirányzataiban elérhetővé teendő összeget, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogramot a Bizottság fogadja el azt követően, hogy azt az irányítóbizottság a 2008/381/EK határozat 4. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban jóváhagyta. A költségvetési rendelet 110. cikkével összhangban a Bizottság határozata finanszírozási határozatnak minősül. A források időben történő rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a Bizottság külön finanszírozási határozatban fogadhatja el az Európai Migrációs Hálózat munkaprogramját.

(3)   Az Európai Migrációs Hálózat tevékenységeihez biztosított pénzügyi támogatás a 2008/381/EK határozat 3. cikkében említett nemzeti kapcsolattartó pontoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás vagy adott esetben közbeszerzési szerződések odaítélése formájában valósul meg, a költségvetési rendelettel összhangban.

27. cikk

Vegyes finanszírozási műveletek

Az Alap keretében meghatározott vegyes finanszírozási műveleteket az (EU) 2021/523 rendelettel és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

28. cikk

Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére

Az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkével összhangban az Alap 100 %-os finanszírozási arányban támogathat a Bizottság kezdeményezésére vagy a nevében végrehajtott technikai segítségnyújtást.

29. cikk

Auditok

A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által felhatalmazottaktól eltérő személyek vagy szervezetek – által végzett auditok képezik.

30. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosság

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjeinek fel kell tüntetniük az említett források eredetét és különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós finanszírozás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony, érdemi és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. Biztosítani kell az uniós finanszírozás láthatóságát, és meg kell adni az ilyen tájékoztatást, az olyan kellően indokolt esetek kivételével, amikor nem lehetséges vagy nem célszerű az ilyen tájékoztatás nyilvános feltüntetése, vagy amikor az ilyen tájékoztatás kibocsátását jogszabályok korlátozzák, különösen a biztonsággal, a közrenddel, a bűnügyi nyomozásokkal vagy a személyes adatok védelmével összefüggő okokból. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az uniós finanszírozás címzettjeinek az érintett intézkedéssel kapcsolatos nyilvános kommunikációjuk során hivatkozniuk kell az említett finanszírozás eredetére, és fel kell tüntetniük az Unió emblémáját.

(2)   A Bizottság a lehető legszélesebb közönség elérése érdekében tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az Alaphoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan.

Az Alap számára allokált pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak az Alap célkitűzéseihez.

(3)   A Bizottság közzéteszi a 11. cikkben említett tematikus eszköz munkaprogramjait. A közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatás esetében a Bizottság a költségvetési rendelet 38. cikkének (2) bekezdésében említett tájékoztatást egy nyilvánosan elérhető weboldalon teszi közzé, és rendszeresen frissíti ezen tájékoztatást. Az említett tájékoztatást olyan nyílt, géppel olvasható formátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok rendszerezését, keresését, kivonatolását és összehasonlítását.

4. SZAKASZ

A megosztott, közvetlen vagy közvetett irányítás keretében történő támogatás és végrehajtás

31. cikk

Szükséghelyzeti támogatás

(1)   Az Alap pénzügyi támogatást nyújt az alábbi esetek közül egy vagy több miatt kialakult, kellően indokolt szükséghelyzet esetén felmerülő sürgős és egyedi szükségletek kezeléséhez:

| a) | rendkívüli migrációs helyzet, melyet harmadik országbeli állampolgároknak egy vagy több tagállamba történő, nagy arányú vagy aránytalan mértékű beáramlása jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket támaszt az említett tagállamok befogadást és idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítményei, valamint a menekültügyi és migrációkezelési rendszereik és eljárásaik tekintetében; |
| --- | --- |

a)

rendkívüli migrációs helyzet, melyet harmadik országbeli állampolgároknak egy vagy több tagállamba történő, nagy arányú vagy aránytalan mértékű beáramlása jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket támaszt az említett tagállamok befogadást és idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítményei, valamint a menekültügyi és migrációkezelési rendszereik és eljárásaik tekintetében;

| b) | a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása, a 2001/55/EK tanácsi irányelv (38) értelmében; |
| --- | --- |

b)

a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása, a 2001/55/EK tanácsi irányelv (38) értelmében;

| c) | rendkívüli migrációs helyzet valamely harmadik országban, többek között ahol – politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt – védelemre szoruló személyek rekedhetnek, különösen, ha az hatással lehet ez Unió felé irányuló irreguláris migrációs áramlásokra. |
| --- | --- |

c)

rendkívüli migrációs helyzet valamely harmadik országban, többek között ahol – politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt – védelemre szoruló személyek rekedhetnek, különösen, ha az hatással lehet ez Unió felé irányuló irreguláris migrációs áramlásokra.

Az ilyen kellően indokolt szükséghelyzetekre válaszul a Bizottság úgy dönthet, hogy a rendelkezésre álló források korlátain belül szükséghelyzeti támogatást nyújt, többek között önkéntes áthelyezésre. Ilyen esetekben a Bizottság időben tájékoztatja erről az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2)   A harmadik országokban folytatott intézkedéseket az 5. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban kell végrehajtani.

(3)   A tagállami programok számára a 13. cikk (1) bekezdése és az I. melléklet szerinti allokációjuk mellett szükséghelyzeti támogatás is allokálható, feltéve, hogy az a tagállami programokban ezt követően ilyen előirányzatként szerepel. Az említett finanszírozás nem használható fel a tagállami programban foglalt más intézkedésekre, kivéve kellően indokolt körülmények között, és ha azt a Bizottság a tagállami program módosítása útján jóváhagyja. A rendelkezésre álló forrásokra figyelemmel, a szükséghelyzeti támogatáshoz nyújtott előfinanszírozás elérheti az uniós hozzájárulás 95 %-át.

(4)   A közvetlen irányítás keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

(5)   Amennyiben valamely intézkedés végrehajtásához szükséges, a szükséghelyzeti támogatás olyan kiadásokat is fedezhet, amelyek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy az említett intézkedés vonatkozásában a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontját megelőzően merültek fel, feltéve, hogy az említett kiadások nem 2021. január 1-jét megelőzően merültek fel.

(6)   Kellően indokolt, rendkívül sürgős okokból és annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzeti támogatás céljára kellő időben rendelkezésre álljanak a források, a Bizottság – a 38. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően – egy azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktus útján külön elfogadhat egy, a költségvetési rendelet 110. cikkében említett finanszírozási határozatot a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Egy ilyen aktus legfeljebb tizennyolc hónapig maradhat hatályban.

32. cikk

Kumulatív és alternatív finanszírozás

(1)   Az az intézkedés, amely az Alap keretében hozzájárulásban részesült, más uniós programból – többek között a megosztott irányítás alá tartozó alapokból – is kaphat hozzájárulást, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazon költségeket fedezik. Az intézkedéshez nyújtott vonatkozó hozzájárulásra a releváns uniós program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés összes elszámolható költségét. A különböző uniós programokból származó támogatást arányosan lehet kiszámítani, a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumokkal összhangban.

(2)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 73. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az ERFA vagy az ESZA+ támogathat az említett rendelet 2. cikkének 45. pontjában meghatározott kiválósági pecsét védjegyet elnyert intézkedéseket. Annak érdekében, hogy kiválósági pecsét védjegyet nyerjenek el, az intézkedéseknek meg kell felelniük a következő kumulatív feltételeknek:

| a) | értékelésükre az Alap keretében meghirdetett pályázati felhívásban került sor; |
| --- | --- |

a)

értékelésükre az Alap keretében meghirdetett pályázati felhívásban került sor;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek;

| c) | költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében. |
| --- | --- |

c)

költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében.

5. SZAKASZ

Monitoring, jelentéstétel és értékelés

1. alszakasz

Közös rendelkezések

33. cikk

Monitoring és jelentéstétel

(1)   A költségvetési rendelet 41. cikke (3) bekezdése első albekezdése h) pontjának iii. alpontja szerinti jelentéstételi követelményeinek megfelelve, a Bizottság tájékoztatást ad az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet V. mellékletében felsorolt alapvető teljesítménymutatókról.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítása céljából annak érdekében, hogy megtegye az említett mellékletben felsorolt alapvető teljesítménymutatókhoz a szükséges kiigazításokat.

(3)   A 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósítása terén az Alap által elért haladásról történő jelentéstételt szolgáló mutatókat a VIII. melléklet tartalmazza. A kimeneti mutatók esetében a kiindulási értéket nullában kell meghatározni. A 2024-re meghatározott mérföldkövek és a 2029-re meghatározott célok kumulatívak.

(4)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program végrehajtásának és eredményeinek monitoringjára vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós források címzettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(5)   Az Alap által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VIII. mellékletnek a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata vagy kiegészítése érdekében történő módosítása céljából, valamint e rendeletnek egy monitoring- és értékelési keret létrehozására – többek között a tagállamok által a projektekkel kapcsolatban nyújtandó információkra – vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából. A VIII. melléklet bármely módosítása csak az említett módosítás hatálybalépése után kiválasztott projektekre alkalmazandó.

34. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság 2024. december 31-ig elvégzi e rendelet félidős értékelését. A félidős értékelésnek az (EU) 2021/1060 rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében foglaltak mellett a következőket kell értékelnie:

| a) | az Alap hatékonysága, beleértve a célkitűzései megvalósítása terén elért haladást, figyelembe véve a már rendelkezésre álló valamennyi releváns információt, különösen a 35. cikkben említett éves teljesítményjelentéseket, valamint a VIII. mellékletében meghatározott kimeneti- és eredménymutatókat; |
| --- | --- |

a)

az Alap hatékonysága, beleértve a célkitűzései megvalósítása terén elért haladást, figyelembe véve a már rendelkezésre álló valamennyi releváns információt, különösen a 35. cikkben említett éves teljesítményjelentéseket, valamint a VIII. mellékletében meghatározott kimeneti- és eredménymutatókat;

| b) | az Alap számára allokált pénzügyi források felhasználásának hatékonysága, valamint a végrehajtása érdekében hozott irányítási és kontrollintézkedések hatékonysága; |
| --- | --- |

b)

az Alap számára allokált pénzügyi források felhasználásának hatékonysága, valamint a végrehajtása érdekében hozott irányítási és kontrollintézkedések hatékonysága;

| c) | a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések folytatólagos relevanciája és megfelelősége; |
| --- | --- |

c)

a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések folytatólagos relevanciája és megfelelősége;

| d) | az Alap keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti koordináció, koherencia és kiegészítő jelleg; |
| --- | --- |

d)

az Alap keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti koordináció, koherencia és kiegészítő jelleg;

| e) | az Alap keretében végrehajtott intézkedések uniós hozzáadott értéke. |
| --- | --- |

e)

az Alap keretében végrehajtott intézkedések uniós hozzáadott értéke.

A félidős értékelésben figyelembe kell venni a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap hatására vonatkozó visszamenőleges értékelés eredményeit a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan.

(2)   A visszamenőleges értékelésnek az (EU) 2021/1060 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésében foglaltak mellett az e cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeket is tartalmaznia kell. Ezenkívül értékelni kell az Alap hatását is.

(3)   A félidős értékelést és a visszamenőleges értékelést időben el kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy hozzájáruljanak a döntéshozatali folyamathoz, többek között adott esetben e rendelet felülvizsgálataihoz is.

(4)   A félidős értékelésben és a visszamenőleges értékelésben a Bizottság különös figyelmet fordít a harmadik országokkal, a harmadik országokban vagy a harmadik országokkal kapcsolatban, a 7. cikkel, a 16. cikk (11) bekezdésével és a 24. cikkel összhangban végrehajtott intézkedések értékelésére.

2. alszakasz

A megosztott irányításra vonatkozó szabályok

35. cikk

Éves teljesítményjelentések

(1)   A tagállamok 2023. február 15-ig és azt követően 2031-gyel bezárólag minden évben február 15-ig benyújtják a Bizottságnak az (EU) 2021/1060 rendelet 41. cikkének (7) bekezdésében említett éves teljesítményjelentést.

A jelentéstételi időszak a jelentés benyújtásának évét megelőző utolsó, az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikke 29. pontjában meghatározott számviteli év. A 2023. február 15-ig benyújtott jelentésnek a 2021. január 1-jétől kezdődő időszakra kell vonatkoznia.

(2)   Az éves teljesítményjelentéseknek különösen a következőkre vonatkozó információkat kell tartalmazniuk:

| a) | haladás a tagállami program végrehajtása terén, valamint az abban meghatározott mérföldkövek és célok elérése terén, figyelembe véve az (EU) 2021/1060 rendelet 42. cikke alapján előírt legfrissebb adatokat; |
| --- | --- |

a)

haladás a tagállami program végrehajtása terén, valamint az abban meghatározott mérföldkövek és célok elérése terén, figyelembe véve az (EU) 2021/1060 rendelet 42. cikke alapján előírt legfrissebb adatokat;

| b) | a tagállami program teljesítményét érintő problémák, valamint az azok kezelése céljából hozott intézkedések, beleértve az Alap végrehajtásához kapcsolódó, az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások tekintetében a Bizottság által kiadott, indokolással ellátott véleményre vonatkozó információkat is; |
| --- | --- |

b)

a tagállami program teljesítményét érintő problémák, valamint az azok kezelése céljából hozott intézkedések, beleértve az Alap végrehajtásához kapcsolódó, az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások tekintetében a Bizottság által kiadott, indokolással ellátott véleményre vonatkozó információkat is;

| c) | az Alap keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatások közötti kiegészítő jelleg, különös tekintettel a harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban hozott intézkedésekre; |
| --- | --- |

c)

az Alap keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatások közötti kiegészítő jelleg, különös tekintettel a harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban hozott intézkedésekre;

| d) | a tagállami program hozzájárulása a releváns uniós vívmányok és cselekvési tervek megvalósításához, valamint a tagállamok közötti együttműködéshez és szolidaritáshoz; |
| --- | --- |

d)

a tagállami program hozzájárulása a releváns uniós vívmányok és cselekvési tervek megvalósításához, valamint a tagállamok közötti együttműködéshez és szolidaritáshoz;

| e) | a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtása;

| f) | az alkalmazandó előfeltételek teljesítése és azok alkalmazása a programozási időszak folyamán, különösen az alapvető jogoknak való megfelelés; |
| --- | --- |

f)

az alkalmazandó előfeltételek teljesítése és azok alkalmazása a programozási időszak folyamán, különösen az alapvető jogoknak való megfelelés;

| g) | áttelepítés útján vagy humanitárius befogadás útján befogadott személyek száma a 19. cikkben említett összegekre való hivatkozással; |
| --- | --- |

g)

áttelepítés útján vagy humanitárius befogadás útján befogadott személyek száma a 19. cikkben említett összegekre való hivatkozással;

| h) | a nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő olyan személyek száma, akik a 20. cikkel összhangban átadásra kerültek valamely tagállamból egy másikba; |
| --- | --- |

h)

a nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő olyan személyek száma, akik a 20. cikkel összhangban átadásra kerültek valamely tagállamból egy másikba;

| i) | projektek végrehajtása valamely harmadik országban vagy harmadik országgal kapcsolatban. |
| --- | --- |

i)

projektek végrehajtása valamely harmadik országban vagy harmadik országgal kapcsolatban.

Az éves teljesítményjelentéseknek tartalmazniuk kell egy összegzést, amely az e bekezdés első albekezdésében meghatározott valamennyi pontra kiterjed. A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok által készített összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére lefordítsák és nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék.

(3)   A Bizottság észrevételeket tehet az éves teljesítményjelentésekre vonatkozóan azok kézhezvételének időpontjától számított két hónapon belül. Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem tesz észrevételt, a jelentést elfogadottnak kell tekinteni.

(4)   A Bizottság a honlapján megadja az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikkének (1) bekezdésében említett honlapokra mutató linkeket.

(5)   Az e cikk végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amely létrehozza az éves teljesítményjelentés sablonját. Az említett végrehajtási jogi aktust a 38. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

36. cikk

Monitoring és jelentéstétel megosztott irányítás keretében

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet IV. címének megfelelő monitoringnak és jelentéstételnek adott esetben az e rendelet VI. mellékletében meghatározott beavatkozási típusokra vonatkozó kódokat kell használnia. Előre nem látható vagy új körülmények kezelése és a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VI. melléklet módosítása céljából.

(2)   Az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott mutatókat az (EU) 2021/1060 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével, valamint 22. és 42. cikkével összhangban kell használni.

III. FEJEZET

Átmeneti és záró rendelkezések

37. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében, a 16. cikk (9) bekezdésében, a 19. cikk (9) bekezdésében, a 20. cikk (9) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében, a 33. cikk (2) és (5) bekezdésében és a 36. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2027. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében, a 16. cikk (9) bekezdésében, a 19. cikk (9) bekezdésében, a 20. cikk (9) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében, a 33. cikk (2) és (5) bekezdésében és a 36. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   Az 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, a 16. cikk (9) bekezdése, a 19. cikk (9) bekezdése, a 20. cikk (9) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése, a 33. cikk (2) vagy (5) bekezdése vagy a 36. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

38. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az (EU) 2021/1148 európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikkével (39) létrehozott, belügyi alapokkal foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 5. cikkével.

39. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az 516/2014/EU rendelet alapján megkezdett intézkedések folytatását vagy módosítását, amely rendelet továbbra is alkalmazandó az említett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   Az Alap pénzügyi keretösszege azon technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadásokat is fedezheti, amelyek azAlap és az 516/2014/EU rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.

(3)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban – figyelembe véve e rendelet későbbi hatálybalépését és a folyamatosság biztosítása érdekében – egy korlátozott időszakban 2021. január 1-jétől elszámolhatónak tekinthetők azon költségek, amelyek az e rendelet alapján, közvetlen irányítás keretében támogatott, és már megkezdett intézkedésekkel kapcsolatban merültek fel, még akkor is, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőzően merültek fel.

(4)   A tagállamok az 514/2014/EU rendelettel összhangban 2021. január 1. után továbbra is támogathatnak valamely, az 516/2014/EU rendelet alapján kiválasztott és megkezdett projektet, feltéve, hogy valamennyi következő feltétel teljesül:

| a) | a projekt pénzügyi szempontból két azonosítható szakasszal rendelkezik, külön-külön auditnyomvonallal; |
| --- | --- |

a)

a projekt pénzügyi szempontból két azonosítható szakasszal rendelkezik, külön-külön auditnyomvonallal;

| b) | a projekt teljes költsége meghaladja az 500 000 EUR-t; |
| --- | --- |

b)

a projekt teljes költsége meghaladja az 500 000 EUR-t;

| c) | a felelős hatóság által a projekt első szakaszára vonatkozóan a kedvezményezettek részére teljesített kifizetéseket a Bizottsághoz az 514/2014/EU rendelet alapján benyújtott kifizetési kérelmekben kell feltüntetni és a projekt második szakaszára vonatkozó kiadásokat az (EU) 2021/1060 rendelet szerinti kifizetési kérelmekben kell feltüntetni; |
| --- | --- |

c)

a felelős hatóság által a projekt első szakaszára vonatkozóan a kedvezményezettek részére teljesített kifizetéseket a Bizottsághoz az 514/2014/EU rendelet alapján benyújtott kifizetési kérelmekben kell feltüntetni és a projekt második szakaszára vonatkozó kiadásokat az (EU) 2021/1060 rendelet szerinti kifizetési kérelmekben kell feltüntetni;

| d) | a projekt második szakasza megfelel az alkalmazandó jognak, és támogatásra jogosult az Alapból e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendelet alapján; |
| --- | --- |

d)

a projekt második szakasza megfelel az alkalmazandó jognak, és támogatásra jogosult az Alapból e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendelet alapján;

| e) | a tagállam vállalja, hogy befejezi a projektet, működőképessé teszi, és a 2024. február 15-ig benyújtandó éves teljesítményjelentésben beszámol arról. |
| --- | --- |

e)

a tagállam vállalja, hogy befejezi a projektet, működőképessé teszi, és a 2024. február 15-ig benyújtandó éves teljesítményjelentésben beszámol arról.

A projektnek az e bekezdés első albekezdésében említett második szakaszára e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendelet rendelkezései alkalmazandók.

Ez a bekezdés csak azon projektekre alkalmazandó, amelyeket az 514/2014/EU rendelet alapján megosztott irányítás keretében választottak ki.

40. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Strasbourgban, 2021. július 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 62., 2019.2.15., 184. o.

1

(2)  
  HL C 461., 2018.12.21., 147. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. március 13-i álláspontja (HL C 23., 2021.1.21., 356. o.) és a Tanács 2021. június 14-i álláspontja első olvasatban (HL C 259., 2021.7.2., 1. o.). Az Európai Parlament 2021. július 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/573/EK határozata (2007. május 23.) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 144., 2007.6.6., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2007/435/EK határozata (2007. június 25.) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról (HL L 168., 2007.6.28., 18. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/575/EK határozata (2007. május 23.) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról (HL L 144., 2007.6.6., 45. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 516/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 168. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 439/2010/EU rendelete (2010. május 19.) az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról (HL L 132., 2010.5.29., 11. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL L 231., 2021.6.30., 60. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/52/EK irányelve (2009. június 18.) az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról (HL L 168., 2009.6.30., 24. o.)

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/36/EU irányelve (2011. április 5.) az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 101., 2011.4.15., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1896 rendelete (2019. november 13.) az Európai Határ- és Parti Őrségről, valamint az 1052/2013/EU és az (EU) 2016/1624 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2019.11.14., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 1053/2013/EU rendelete (2013. október 7.) a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2013.11.6., 27. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

16

(17)  A Tanács 2008/381/EK határozata (2008. május 14.) az Európai Migrációs Hálózat létrehozásáról (HL L 131., 2008.5.21., 7. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

18

(19)  
  HL L 433. I., 2020.12.22., 28. o.

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről(HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

21

(22)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

22

(23)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

23

(24)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

25

(26)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

26

(27)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

27

(28)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 514/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 150., 2014.5.20., 112. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

31

(32)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I., 2020.12.22., 11. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

34

(35)  A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

36

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).

37

(38)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).

38

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1148 rendelete (2021. július 7.) a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköznek az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról (lásd e Hivatalos Lap 48. oldalát).

39

---

I. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMI PROGRAMOK FINANSZÍROZÁSÁNAK ALLOKÁCIÓJÁRA VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK

1.

| a) | a programozási időszak kezdetén mindegyik tagállam 8 000 000 EUR rögzített összeget kap az Alapból, Ciprus, Málta és Görögország kivételével, mely országok mindegyike 28 000 000 EUR rögzített összeget kap; |
| --- | --- |

a)

a programozási időszak kezdetén mindegyik tagállam 8 000 000 EUR rögzített összeget kap az Alapból, Ciprus, Málta és Görögország kivételével, mely országok mindegyike 28 000 000 EUR rögzített összeget kap;

| b) | a 13. cikkben említett, fennmaradó költségvetési forrásokat a következő kritériumok alapján kell elosztani:






  — | 35 % a menekültügy számára, |
| --- | --- | --- |

b)

a 13. cikkben említett, fennmaradó költségvetési forrásokat a következő kritériumok alapján kell elosztani:

—

35 % a menekültügy számára,

| — | 30 % a jogszerű migráció és az integráció számára, |
| --- | --- |

—

30 % a jogszerű migráció és az integráció számára,

| — | 35 % az irreguláris migráció elleni küzdelem számára, a visszaküldéseket is ideértve. |
| --- | --- |

—

35 % az irreguláris migráció elleni küzdelem számára, a visszaküldéseket is ideértve.

| 2. | A menekültügy területén a következő kritériumok érvényesülnek, és azokat a következőképpen kell súlyozni:






  a) | 30 % azon személyek számának arányában, akik az alábbi kategóriák valamelyikébe tartoznak:






  — | bármely harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek helyzetéről szóló 1951. július 28-i genfi egyezményben meghatározott státuszt kapott, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

30 % azon személyek számának arányában, akik az alábbi kategóriák valamelyikébe tartoznak:

—

bármely harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek helyzetéről szóló 1951. július 28-i genfi egyezményben meghatározott státuszt kapott,

| — | bármely harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki a 2011/95/EU irányelv értelmében kiegészítő védelmet élvez, |
| --- | --- |

—

bármely harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki a 2011/95/EU irányelv értelmében kiegészítő védelmet élvez,

| — | bármely harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki a 2001/55/EK irányelv (1) értelmében átmeneti védelmet élvez; |
| --- | --- |

—

bármely harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki a 2001/55/EK irányelv (1) értelmében átmeneti védelmet élvez;

| b) | 60 % a nemzetközi védelmet kérelmező harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek számának arányában; |
| --- | --- |

b)

60 % a nemzetközi védelmet kérelmező harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek számának arányában;

| c) | 10 % azon harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek számának arányában, akiket áttelepítettek vagy áttelepítenek valamely tagállamba. |
| --- | --- |

c)

10 % azon harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek számának arányában, akiket áttelepítettek vagy áttelepítenek valamely tagállamba.

| 3. | A jogszerű migráció területén a következő kritériumok érvényesülnek, és azokat a következőképpen kell súlyozni:






  a) | 50 % a tagállamban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok teljes számának arányában; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

50 % a tagállamban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok teljes számának arányában;

| b) | 50 % az első tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számának arányában; a személyek alábbi kategóriái azonban nem vehetők figyelembe:






  — | olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik munkavállalással összefüggésben kaptak 12 hónapnál rövidebb ideig érvényes első tartózkodási engedélyt, |
| --- | --- | --- |

b)

50 % az első tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számának arányában; a személyek alábbi kategóriái azonban nem vehetők figyelembe:

—

olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik munkavállalással összefüggésben kaptak 12 hónapnál rövidebb ideig érvényes első tartózkodási engedélyt,

| — | olyan harmadik országbeli állampolgárok, akiknek a beutazását tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat vagy önkéntes szolgálat céljából engedélyezték a 2004/114/EK tanácsi irányelvvel (2), vagy adott esetben az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) összhangban, |
| --- | --- |

—

olyan harmadik országbeli állampolgárok, akiknek a beutazását tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat vagy önkéntes szolgálat céljából engedélyezték a 2004/114/EK tanácsi irányelvvel (2), vagy adott esetben az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) összhangban,

| — | olyan harmadik országbeli állampolgárok, akiknek a beutazását tudományos kutatás céljából engedélyezték a 2005/71/EK tanácsi irányelvvel (4), vagy adott esetben az (EU) 2016/801 irányelvvel összhangban. |
| --- | --- |

—

olyan harmadik országbeli állampolgárok, akiknek a beutazását tudományos kutatás céljából engedélyezték a 2005/71/EK tanácsi irányelvvel (4), vagy adott esetben az (EU) 2016/801 irányelvvel összhangban.

| 4. | Az irreguláris migráció elleni küzdelem területén – a visszaküldéseket is ideértve – a következő kritériumok érvényesülnek, és azokat a következőképpen kell súlyozni:






  a) | 70 % azon harmadik országbeli állampolgárok számának arányában, akik nem vagy már nem teljesítik a tagállam területére történő belépés és az ott-tartózkodás feltételeit, és akikre a nemzeti jog alapján kiutasítási határozat vonatkozik, azaz olyan közigazgatási vagy bírósági határozat vagy aktus, amely megállapítja vagy kimondja a tartózkodás jogellenes voltát, és visszatérési kötelezettséget állapít meg; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

70 % azon harmadik országbeli állampolgárok számának arányában, akik nem vagy már nem teljesítik a tagállam területére történő belépés és az ott-tartózkodás feltételeit, és akikre a nemzeti jog alapján kiutasítási határozat vonatkozik, azaz olyan közigazgatási vagy bírósági határozat vagy aktus, amely megállapítja vagy kimondja a tartózkodás jogellenes voltát, és visszatérési kötelezettséget állapít meg;

| b) | 30 % azon harmadik országbeli állampolgárok számának arányában, akik távozást elrendelő közigazgatási vagy bírósági végzés alapján – akár önkéntesen, akár kényszerített módon – ténylegesen elhagyták a tagállam területét. |
| --- | --- |

b)

30 % azon harmadik országbeli állampolgárok számának arányában, akik távozást elrendelő közigazgatási vagy bírósági végzés alapján – akár önkéntesen, akár kényszerített módon – ténylegesen elhagyták a tagállam területét.

| 5. | A kezdeti felosztás céljából a referenciaadatoknak a Bizottság (Eurostat) által a 2017., 2018. és 2019. évre vonatkozóan összeállított azon éves statisztikai adatokon kell alapulniuk, amelyek alapját a tagállamok által az uniós jognak megfelelően, e rendelet alkalmazásának kezdőnapját megelőzően szolgáltatott adatok képezik. A félidős felülvizsgálathoz a referenciaadatoknak a Bizottság (Eurostat) által a 2021., 2022. és 2023. évre vonatkozóan összeállított, a tagállamok által az uniós jognak megfelelően szolgáltatott adatokon alapuló éves statisztikai adatokon kell alapulniuk. Amennyiben a tagállamok nem juttatták el a Bizottsághoz (Eurostat) az érintett statisztikai adatokat, úgy a lehető leghamarabb ideiglenes adatokkal kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mielőtt a Bizottság (Eurostat) az (5) bekezdésben említett adatokat referenciaadatként elfogadná, a szokásos operatív eljárásoknak megfelelően értékeli a statisztikai információ minőségét, összehasonlíthatóságát és teljességét. A Bizottság (Eurostat) kérésére a tagállamok megküldik a Bizottságnak az ehhez szükséges valamennyi információt. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Kizárólag a 2001/55/EK irányelv aktiválása esetén figyelembe veendő adatok.

1

(2)  A Tanács 2004/114/EK irányelve (2004. december 13.) a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről (HL L 375., 2004.12.23., 12. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/801 irányelve (2016. május 11.) a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, gyakorlat, önkéntes szolgálat, diákcsereprogramok vagy oktatási projektek, és au pair tevékenység céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről (HL L 132., 2016.5.21., 21. o.).

3

(4)  A Tanács 2005/71/EK irányelve (2005. október 12.) a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról (HL L 289., 2005.11.3., 15. o.).

4

---

II. MELLÉKLET

VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEK

1.

| a) | az uniós vívmányok és a közös európai menekültügyi rendszerhez kapcsolódó prioritások egységes alkalmazásának biztosítása; |
| --- | --- |

a)

az uniós vívmányok és a közös európai menekültügyi rendszerhez kapcsolódó prioritások egységes alkalmazásának biztosítása;

| b) | szükség esetén a tagállamok menekültügyi rendszerei kapacitásának támogatása az infrastruktúrák és szolgáltatások tekintetében, többek között helyi és regionális szinten is; |
| --- | --- |

b)

szükség esetén a tagállamok menekültügyi rendszerei kapacitásának támogatása az infrastruktúrák és szolgáltatások tekintetében, többek között helyi és regionális szinten is;

| c) | a migráció kezelése érdekében a harmadik országokkal folytatott együttműködés és partnerség erősítése többek között ezeknek az országoknak a nemzetközi védelemre szoruló személyek védelmének javítására való képességük megerősítése révén a globális együttműködési erőfeszítések keretében; |
| --- | --- |

c)

a migráció kezelése érdekében a harmadik országokkal folytatott együttműködés és partnerség erősítése többek között ezeknek az országoknak a nemzetközi védelemre szoruló személyek védelmének javítására való képességük megerősítése révén a globális együttműködési erőfeszítések keretében;

| d) | technikai és operatív segítség nyújtása egy vagy több tagállam részére többek között az EASO-val együttműködésben. |
| --- | --- |

d)

technikai és operatív segítség nyújtása egy vagy több tagállam részére többek között az EASO-val együttműködésben.

2.

| a) | olyan szakpolitikák kidolgozásának és végrehajtásának támogatása, amelyek előmozdítják a jogszerű migrációt, valamint a jogszerű migrációra vonatkozó uniós vívmányok, többek között a családegyesítés és a munkaügyi normák végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

olyan szakpolitikák kidolgozásának és végrehajtásának támogatása, amelyek előmozdítják a jogszerű migrációt, valamint a jogszerű migrációra vonatkozó uniós vívmányok, többek között a családegyesítés és a munkaügyi normák végrehajtását;

| b) | az Unióba való szabályos belépést és az Unióban való jogszerű tartózkodást megkönnyítő intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

b)

az Unióba való szabályos belépést és az Unióban való jogszerű tartózkodást megkönnyítő intézkedések támogatása;

| c) | a harmadik országokkal való együttműködés és partnerség erősítése a migráció kezelése céljából, többek között az Unióba való belépés legális lehetőségei révén, a migráció területén folyó globális együttműködési erőfeszítések keretében; |
| --- | --- |

c)

a harmadik országokkal való együttműködés és partnerség erősítése a migráció kezelése céljából, többek között az Unióba való belépés legális lehetőségei révén, a migráció területén folyó globális együttműködési erőfeszítések keretében;

| d) | a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi és gazdasági befogadását célzó integrációs intézkedések előmozdítása, az integrációs intézkedések keretében a különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó védelmi intézkedések előmozdítása, a családegyesítés megkönnyítése, a harmadik országbeli állampolgárok befogadó társadalomban való részvételének, illetve a harmadik országbeli állampolgárok befogadó társadalom általi elfogadásának az előkészítése a nemzeti és különösen a regionális vagy helyi hatóságok és civil társadalmi szervezetek, többek között a menekültügyi szervezetek és migránsok vezette szervezetek, valamint a szociális partnerek bevonásával. |
| --- | --- |

d)

a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi és gazdasági befogadását célzó integrációs intézkedések előmozdítása, az integrációs intézkedések keretében a különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó védelmi intézkedések előmozdítása, a családegyesítés megkönnyítése, a harmadik országbeli állampolgárok befogadó társadalomban való részvételének, illetve a harmadik országbeli állampolgárok befogadó társadalom általi elfogadásának az előkészítése a nemzeti és különösen a regionális vagy helyi hatóságok és civil társadalmi szervezetek, többek között a menekültügyi szervezetek és migránsok vezette szervezetek, valamint a szociális partnerek bevonásával.

3.

| a) | az infrastruktúrára, eljárásokra és szolgáltatásokra vonatkozó uniós vívmányok és szakpolitikai prioritások egységes alkalmazásának biztosítása; |
| --- | --- |

a)

az infrastruktúrára, eljárásokra és szolgáltatásokra vonatkozó uniós vívmányok és szakpolitikai prioritások egységes alkalmazásának biztosítása;

| b) | integrált és koordinált megközelítés támogatása a visszaküldések uniós, illetve tagállami szintű igazgatására vonatkozóan, az eredményes, méltóságteljes és fenntartható visszaküldést szolgáló kapacitások fejlesztése és az irreguláris migráció ösztönzőinek csökkentése terén; |
| --- | --- |

b)

integrált és koordinált megközelítés támogatása a visszaküldések uniós, illetve tagállami szintű igazgatására vonatkozóan, az eredményes, méltóságteljes és fenntartható visszaküldést szolgáló kapacitások fejlesztése és az irreguláris migráció ösztönzőinek csökkentése terén;

| c) | a támogatott önkéntes visszatérés, a családfelkutatás és a reintegráció elősegítése a gyermekek mindenek felett álló érdekeinek tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

c)

a támogatott önkéntes visszatérés, a családfelkutatás és a reintegráció elősegítése a gyermekek mindenek felett álló érdekeinek tiszteletben tartásával;

| d) | a harmadik országokkal folytatott együttműködésnek és a harmadik országok kapacitásainak a megerősítése a visszaküldéssel és a fenntartható visszaküldéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

d)

a harmadik országokkal folytatott együttműködésnek és a harmadik országok kapacitásainak a megerősítése a visszaküldéssel és a fenntartható visszaküldéssel kapcsolatban.

4.

| a) | a migrációs áramlások által érintett harmadik országokkal való szolidaritás és együttműködés fokozása, többek között az Unióba történő áttelepítés és az Unión belüli védelemhez jutás egyéb jogszerű lehetőségei révén; |
| --- | --- |

a)

a migrációs áramlások által érintett harmadik országokkal való szolidaritás és együttműködés fokozása, többek között az Unióba történő áttelepítés és az Unión belüli védelemhez jutás egyéb jogszerű lehetőségei révén;

| b) | a nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek egyik tagállamból a másikba való átszállításának támogatása. |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek egyik tagállamból a másikba való átszállításának támogatása.

---

III. MELLÉKLET

A TÁMOGATÁS HATÁLYA

1.

| a) | nemzeti, regionális és helyi stratégiák kidolgozása és fejlesztése a menekültügy, a jogszerű migráció, az integráció, a visszaküldés és az irreguláris migráció terén a vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban; |
| --- | --- |

a)

nemzeti, regionális és helyi stratégiák kidolgozása és fejlesztése a menekültügy, a jogszerű migráció, az integráció, a visszaküldés és az irreguláris migráció terén a vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban;

| b) | igazgatási struktúrák, eszközök és rendszerek, többek között IKT-rendszerek létrehozása, valamint a személyzet, köztük a helyi hatóságok és más érintett érdekelt felek személyzetének részére nyújtandó képzések kialakítása, adott esetben a releváns decentralizált ügynökségekkel együttműködésben; |
| --- | --- |

b)

igazgatási struktúrák, eszközök és rendszerek, többek között IKT-rendszerek létrehozása, valamint a személyzet, köztük a helyi hatóságok és más érintett érdekelt felek személyzetének részére nyújtandó képzések kialakítása, adott esetben a releváns decentralizált ügynökségekkel együttműködésben;

| c) | nemzeti, regionális és helyi kapcsolattartó pontok létrehozása, amelyek pártatlan iránymutatást, gyakorlati információkat és segítséget nyújtanak az Alap minden vonatkozásában a potenciális kedvezményezettek és a részvételre jogosult jogalanyok számára; |
| --- | --- |

c)

nemzeti, regionális és helyi kapcsolattartó pontok létrehozása, amelyek pártatlan iránymutatást, gyakorlati információkat és segítséget nyújtanak az Alap minden vonatkozásában a potenciális kedvezményezettek és a részvételre jogosult jogalanyok számára;

| d) | szakpolitikák és eljárások kidolgozása, monitoringja és értékelése, beleértve az információk és adatok gyűjtését, cseréjét és elemzését; a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó minőségi és mennyiségi adatok és statisztikák terjesztését; valamint közös statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozását és alkalmazását az előrehaladás mérése és a szakpolitikai fejlemények értékelése céljából; |
| --- | --- |

d)

szakpolitikák és eljárások kidolgozása, monitoringja és értékelése, beleértve az információk és adatok gyűjtését, cseréjét és elemzését; a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó minőségi és mennyiségi adatok és statisztikák terjesztését; valamint közös statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozását és alkalmazását az előrehaladás mérése és a szakpolitikai fejlemények értékelése céljából;

| e) | információcsere, a legjobb gyakorlatok és stratégiák cseréje; egymástól való tanulás, tanulmányok és kutatás; együttes fellépések és közös műveletek kidolgozása és végrehajtása; valamint transznacionális együttműködési hálózatok létrehozása; |
| --- | --- |

e)

információcsere, a legjobb gyakorlatok és stratégiák cseréje; egymástól való tanulás, tanulmányok és kutatás; együttes fellépések és közös műveletek kidolgozása és végrehajtása; valamint transznacionális együttműködési hálózatok létrehozása;

| f) | az érintett személyek jogállásával és szükségleteivel összhangban lévő, a nemekkel kapcsolatos szempontokat figyelembe vevő segítségnyújtási és támogatási szolgáltatások, különös tekintettel a különleges bánásmódot igénylő személyekre; |
| --- | --- |

f)

az érintett személyek jogállásával és szükségleteivel összhangban lévő, a nemekkel kapcsolatos szempontokat figyelembe vevő segítségnyújtási és támogatási szolgáltatások, különös tekintettel a különleges bánásmódot igénylő személyekre;

| g) | a migráns gyermekek hatékony védelmére irányuló intézkedések, beleértve a gyermek mindenek felett álló érdekére vonatkozó értékelés végrehajtását, a gyámsági rendszerek megerősítését, valamint a gyermekek biztonságának garantálására irányuló politikák és eljárások kidolgozását, monitoringját és értékelését; |
| --- | --- |

g)

a migráns gyermekek hatékony védelmére irányuló intézkedések, beleértve a gyermek mindenek felett álló érdekére vonatkozó értékelés végrehajtását, a gyámsági rendszerek megerősítését, valamint a gyermekek biztonságának garantálására irányuló politikák és eljárások kidolgozását, monitoringját és értékelését;

| h) | az érdekeltek és a nyilvánosság körében a menekültügyre, az integrációra, a legális migrációra és a visszaküldésre vonatkozó szakpolitikákkal kapcsolatos ismeretterjesztő tevékenység, különös figyelemmel a különleges bánásmódot igénylő személyekre, többek között a kiskorúakra. |
| --- | --- |

h)

az érdekeltek és a nyilvánosság körében a menekültügyre, az integrációra, a legális migrációra és a visszaküldésre vonatkozó szakpolitikákkal kapcsolatos ismeretterjesztő tevékenység, különös figyelemmel a különleges bánásmódot igénylő személyekre, többek között a kiskorúakra.

2.

| a) | tárgyi támogatás nyújtása, ideértve a határon történő segítségnyújtást; |
| --- | --- |

a)

tárgyi támogatás nyújtása, ideértve a határon történő segítségnyújtást;

| b) | a menekültügyi eljárásnak a menekültügyi vívmányokkal összhangban történő lefolytatása, beleértve támogató szolgáltatások, például fordítás és tolmácsolás biztosítását, a jogi segítségnyújtást, a családfelkutatást és az érintett személy jogállásával összhangban lévő egyéb szolgáltatások nyújtását; |
| --- | --- |

b)

a menekültügyi eljárásnak a menekültügyi vívmányokkal összhangban történő lefolytatása, beleértve támogató szolgáltatások, például fordítás és tolmácsolás biztosítását, a jogi segítségnyújtást, a családfelkutatást és az érintett személy jogállásával összhangban lévő egyéb szolgáltatások nyújtását;

| c) | a különleges eljárási vagy befogadási igényekkel rendelkező kérelmezők azonosítása, beleértve az emberkereskedelem áldozatainak korai azonosítását a szakszolgálatokhoz, például pszichoszociális és rehabilitációs szolgálatokhoz történő átirányításuk érdekében; |
| --- | --- |

c)

a különleges eljárási vagy befogadási igényekkel rendelkező kérelmezők azonosítása, beleértve az emberkereskedelem áldozatainak korai azonosítását a szakszolgálatokhoz, például pszichoszociális és rehabilitációs szolgálatokhoz történő átirányításuk érdekében;

| d) | szakszolgáltatások, például pszichoszociális és rehabilitációs szakszolgáltatások nyújtása a különleges eljárási vagy befogadási igényekkel rendelkező kérelmezők számára; |
| --- | --- |

d)

szakszolgáltatások, például pszichoszociális és rehabilitációs szakszolgáltatások nyújtása a különleges eljárási vagy befogadási igényekkel rendelkező kérelmezők számára;

| e) | befogadási szálláshelyek, például a kisgyermekes családok igényeinek megfelelő kis léptékű infrastruktúrák kialakítása vagy fejlesztése, beleértve a helyi és a regionális hatóságok által kínált létesítményeket, illetve az ilyen létesítmények több tagállam általi közös használatának lehetőségét; |
| --- | --- |

e)

befogadási szálláshelyek, például a kisgyermekes családok igényeinek megfelelő kis léptékű infrastruktúrák kialakítása vagy fejlesztése, beleértve a helyi és a regionális hatóságok által kínált létesítményeket, illetve az ilyen létesítmények több tagállam általi közös használatának lehetőségét;

| f) | a származási országgal kapcsolatos információk gyűjtésével, elemzésével és az illetékes hatóságaik közötti megosztásával kapcsolatos tagállami kapacitások fejlesztése; |
| --- | --- |

f)

a származási országgal kapcsolatos információk gyűjtésével, elemzésével és az illetékes hatóságaik közötti megosztásával kapcsolatos tagállami kapacitások fejlesztése;

| g) | az uniós áttelepítési programokhoz vagy a nemzeti áttelepítési programokhoz és humanitárius befogadási rendszerekhez kapcsolódó intézkedések, beleértve a végrehajtásukra szolgáló eljárások lefolytatását; |
| --- | --- |

g)

az uniós áttelepítési programokhoz vagy a nemzeti áttelepítési programokhoz és humanitárius befogadási rendszerekhez kapcsolódó intézkedések, beleértve a végrehajtásukra szolgáló eljárások lefolytatását;

| h) | a harmadik országok kapacitásainak növelése a védelemre szoruló személyek védelmének javítása érdekében, többek között a migráns gyermekek védelmét szolgáló rendszerek kidolgozásának támogatása révén; |
| --- | --- |

h)

a harmadik országok kapacitásainak növelése a védelemre szoruló személyek védelmének javítása érdekében, többek között a migráns gyermekek védelmét szolgáló rendszerek kidolgozásának támogatása révén;

| i) | az őrizet hatékony alternatíváinak kialakítása, fejlesztése és javítása, különösen a kísérő nélküli kiskorúak és a családok tekintetében, adott esetben beleértve a nemzeti gyermekvédelmi rendszerekbe beépített, nem intézményesített gondozást. |
| --- | --- |

i)

az őrizet hatékony alternatíváinak kialakítása, fejlesztése és javítása, különösen a kísérő nélküli kiskorúak és a családok tekintetében, adott esetben beleértve a nemzeti gyermekvédelmi rendszerekbe beépített, nem intézményesített gondozást.

3.

| a) | információs csomagok és kampányok, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet az Unióba irányuló jogszerű migrációs csatornákra, és a jogszerű migrációra vonatkozó uniós vívmányokra; |
| --- | --- |

a)

információs csomagok és kampányok, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet az Unióba irányuló jogszerű migrációs csatornákra, és a jogszerű migrációra vonatkozó uniós vívmányokra;

| b) | az Unióba irányuló olyan mobilitási programok kidolgozása, mint a körkörös vagy ideiglenes migrációs rendszerek, ideértve a foglalkoztathatóságot fokozó képzéseket is; |
| --- | --- |

b)

az Unióba irányuló olyan mobilitási programok kidolgozása, mint a körkörös vagy ideiglenes migrációs rendszerek, ideértve a foglalkoztathatóságot fokozó képzéseket is;

| c) | a harmadik országok, valamint a tagállamok munkaerő-toborzó ügynökségei, foglalkoztatási és bevándorlási szolgálatai közötti együttműködés; |
| --- | --- |

c)

a harmadik országok, valamint a tagállamok munkaerő-toborzó ügynökségei, foglalkoztatási és bevándorlási szolgálatai közötti együttműködés;

| d) | a harmadik országban megszerzett készségeknek és képesítéseknek, többek között szakmai tapasztalatnak, valamint ezek átláthatóságának, és a tagállamokban megszerzett készségekkel és képesítésekkel való egyenértékűségének értékelése és elismerése; |
| --- | --- |

d)

a harmadik országban megszerzett készségeknek és képesítéseknek, többek között szakmai tapasztalatnak, valamint ezek átláthatóságának, és a tagállamokban megszerzett készségekkel és képesítésekkel való egyenértékűségének értékelése és elismerése;

| e) | a 2003/86/EK tanácsi irányelv (1) harmonizált végrehajtásának biztosítása érdekében a családegyesítési kérelmekkel kapcsolatos segítségnyújtás; |
| --- | --- |

e)

a 2003/86/EK tanácsi irányelv (1) harmonizált végrehajtásának biztosítása érdekében a családegyesítési kérelmekkel kapcsolatos segítségnyújtás;

| f) | a valamely tagállamban már jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok jogállásának megváltozásával kapcsolatos segítségnyújtás – beleértve a jogi segítségnyújtást és képviseletet –, különösen az uniós szinten meghatározott jogszerű tartózkodási jogcím megszerzésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

f)

a valamely tagállamban már jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok jogállásának megváltozásával kapcsolatos segítségnyújtás – beleértve a jogi segítségnyújtást és képviseletet –, különösen az uniós szinten meghatározott jogszerű tartózkodási jogcím megszerzésével kapcsolatban;

| g) | a jogaikat gyakorolni kívánó harmadik országbeli állampolgároknak való segítségnyújtás, különösen a mobilitás tekintetében, a legális migrációra vonatkozó uniós eszközök keretében; |
| --- | --- |

g)

a jogaikat gyakorolni kívánó harmadik országbeli állampolgároknak való segítségnyújtás, különösen a mobilitás tekintetében, a legális migrációra vonatkozó uniós eszközök keretében;

| h) | integrációs intézkedések, például a harmadik országbeli állampolgárok igényeinek megfelelő, személyre szabott támogatás, valamint a tanácsadásra, az oktatásra, a nyelvtanfolyamokra és az egyéb képzésre, például az állampolgári ismeretek oktatására és a szakmai tanácsadásra összpontosító integrációs programok; |
| --- | --- |

h)

integrációs intézkedések, például a harmadik országbeli állampolgárok igényeinek megfelelő, személyre szabott támogatás, valamint a tanácsadásra, az oktatásra, a nyelvtanfolyamokra és az egyéb képzésre, például az állampolgári ismeretek oktatására és a szakmai tanácsadásra összpontosító integrációs programok;

| i) | a harmadik országbeli állampolgárok köz- és magánszolgáltatásokhoz való hozzáférése és azok harmadik országbeli állampolgárok számára történő nyújtása terén az egyenlőséget előmozdító intézkedések, ideértve az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a pszichoszociális támogatáshoz való hozzáférést és az ilyen szolgáltatásoknak a célcsoport igényeihez való hozzáigazítását is; |
| --- | --- |

i)

a harmadik országbeli állampolgárok köz- és magánszolgáltatásokhoz való hozzáférése és azok harmadik országbeli állampolgárok számára történő nyújtása terén az egyenlőséget előmozdító intézkedések, ideértve az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a pszichoszociális támogatáshoz való hozzáférést és az ilyen szolgáltatásoknak a célcsoport igényeihez való hozzáigazítását is;

| j) | a kormányzati és nem kormányzati szervek közötti integrált együttműködés, többek között koordináltan működő integrációs támogató központok, például egyablakos ügyintézés révén; |
| --- | --- |

j)

a kormányzati és nem kormányzati szervek közötti integrált együttműködés, többek között koordináltan működő integrációs támogató központok, például egyablakos ügyintézés révén;

| k) | olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik és támogatják a harmadik országbeli állampolgároknak a fogadó társadalomba való bevezetését, és az abban való aktív részvételüket, valamint a fogadó társadalom általi elfogadást előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

k)

olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik és támogatják a harmadik országbeli állampolgároknak a fogadó társadalomba való bevezetését, és az abban való aktív részvételüket, valamint a fogadó társadalom általi elfogadást előmozdító intézkedések;

| l) | a harmadik országok állampolgárai, a fogadó társadalom és a hatóságok közötti találkozás és párbeszéd előmozdítása, többek között a harmadik országbeli állampolgárokkal folytatott konzultáció, valamint a kultúrák és vallások közötti párbeszéd révén; |
| --- | --- |

l)

a harmadik országok állampolgárai, a fogadó társadalom és a hatóságok közötti találkozás és párbeszéd előmozdítása, többek között a harmadik országbeli állampolgárokkal folytatott konzultáció, valamint a kultúrák és vallások közötti párbeszéd révén;

| m) | a helyi hatóságok és egyéb érdekelt felek által nyújtott integrációs szolgáltatásokkal kapcsolatos kapacitásépítés. |
| --- | --- |

m)

a helyi hatóságok és egyéb érdekelt felek által nyújtott integrációs szolgáltatásokkal kapcsolatos kapacitásépítés.

4.

| a) | befogadásra vagy őrizetre szolgáló nyitott infrastruktúra kialakítása vagy fejlesztése, beleértve az ilyen létesítmények több tagállam általi közös használatának lehetőségét; |
| --- | --- |

a)

befogadásra vagy őrizetre szolgáló nyitott infrastruktúra kialakítása vagy fejlesztése, beleértve az ilyen létesítmények több tagállam általi közös használatának lehetőségét;

| b) | az őrizet hatékony alternatíváiként szolgáló intézkedések, köztük például a közösségi alapú esetkezelés bevezetése, fejlesztése, végrehajtása és javítása, különösen a kísérő nélküli kiskorúak és a családok esetében; |
| --- | --- |

b)

az őrizet hatékony alternatíváiként szolgáló intézkedések, köztük például a közösségi alapú esetkezelés bevezetése, fejlesztése, végrehajtása és javítása, különösen a kísérő nélküli kiskorúak és a családok esetében;

| c) | a 2008/115/EK irányelv 8. cikkének (6) bekezdésében meghatározott, kitoloncolást ellenőrző független és hatékony rendszerek bevezetése és megerősítése; |
| --- | --- |

c)

a 2008/115/EK irányelv 8. cikkének (6) bekezdésében meghatározott, kitoloncolást ellenőrző független és hatékony rendszerek bevezetése és megerősítése;

| d) | az irreguláris migrációval kapcsolatos ösztönzők – többek között az irreguláris migránsok foglalkoztatása – elleni küzdelem a kockázatértékelésen alapuló hatékony és megfelelő ellenőrzések, a személyzet képzése, valamint olyan mechanizmusok létrehozása és végrehajtása révén, amelyeken keresztül az irreguláris migránsok kifizetéseket igényelhetnek vissza és panaszt nyújthatnak be munkaadójuk ellen, és tájékoztató és tudatosságnövelő kampányok révén a munkáltatók és az irreguláris migránsok tájékoztatása a 2009/52/EK irányelv szerinti jogaikról és kötelezettségeikről; |
| --- | --- |

d)

az irreguláris migrációval kapcsolatos ösztönzők – többek között az irreguláris migránsok foglalkoztatása – elleni küzdelem a kockázatértékelésen alapuló hatékony és megfelelő ellenőrzések, a személyzet képzése, valamint olyan mechanizmusok létrehozása és végrehajtása révén, amelyeken keresztül az irreguláris migránsok kifizetéseket igényelhetnek vissza és panaszt nyújthatnak be munkaadójuk ellen, és tájékoztató és tudatosságnövelő kampányok révén a munkáltatók és az irreguláris migránsok tájékoztatása a 2009/52/EK irányelv szerinti jogaikról és kötelezettségeikről;

| e) | a visszaküldések előkészítése, többek között kiutasítási határozatok kibocsátásához, harmadik országbeli állampolgárok azonosításához, úti okmányok kiállításához és családfelkutatáshoz vezető intézkedések; |
| --- | --- |

e)

a visszaküldések előkészítése, többek között kiutasítási határozatok kibocsátásához, harmadik országbeli állampolgárok azonosításához, úti okmányok kiállításához és családfelkutatáshoz vezető intézkedések;

| f) | együttműködés a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási vagy egyéb érintett hatóságaival és szolgálataival úti okmányok beszerzése, a visszaküldések megkönnyítése és a visszafogadás biztosítása céljából, többek között harmadik országok összekötő tisztviselőinek kiküldése révén; |
| --- | --- |

f)

együttműködés a harmadik országok konzuli hatóságaival és bevándorlási vagy egyéb érintett hatóságaival és szolgálataival úti okmányok beszerzése, a visszaküldések megkönnyítése és a visszafogadás biztosítása céljából, többek között harmadik országok összekötő tisztviselőinek kiküldése révén;

| g) | a visszatéréshez nyújtott támogatás, különösen támogatott önkéntes visszatérés és a támogatott önkéntes visszatérési programokra vonatkozó információk, többek között a gyermekeknek a visszatérési eljárás során nyújtott speciális útmutatás révén; |
| --- | --- |

g)

a visszatéréshez nyújtott támogatás, különösen támogatott önkéntes visszatérés és a támogatott önkéntes visszatérési programokra vonatkozó információk, többek között a gyermekeknek a visszatérési eljárás során nyújtott speciális útmutatás révén;

| h) | a kitoloncolást célzó műveletek a kapcsolódó intézkedésekkel együtt, az uniós jogban meghatározott normáknak megfelelően, a kényszerítő eszközökhöz nyújtott támogatás kivételével; |
| --- | --- |

h)

a kitoloncolást célzó műveletek a kapcsolódó intézkedésekkel együtt, az uniós jogban meghatározott normáknak megfelelően, a kényszerítő eszközökhöz nyújtott támogatás kivételével;

| i) | a visszatérésre kötelezett személy fenntartható visszatérését és visszailleszkedését támogató intézkedések, többek között készpénzes ösztönzők, képzés, a kihelyezés és a foglalkoztatás terén való segítségnyújtás, valamint a gazdasági tevékenységek megkezdéséhez nyújtott induló támogatás; |
| --- | --- |

i)

a visszatérésre kötelezett személy fenntartható visszatérését és visszailleszkedését támogató intézkedések, többek között készpénzes ösztönzők, képzés, a kihelyezés és a foglalkoztatás terén való segítségnyújtás, valamint a gazdasági tevékenységek megkezdéséhez nyújtott induló támogatás;

| j) | harmadik országokban található, az érkezéskor megfelelő átmeneti szállást és befogadást biztosító létesítmények és támogató szolgáltatások, valamint adott esetben gyors átállás a közösségi alapú szállásokra; |
| --- | --- |

j)

harmadik országokban található, az érkezéskor megfelelő átmeneti szállást és befogadást biztosító létesítmények és támogató szolgáltatások, valamint adott esetben gyors átállás a közösségi alapú szállásokra;

| k) | együttműködés harmadik országokkal az irreguláris migráció elleni küzdelem, valamint az eredményes visszaküldés és visszafogadás tekintetében; |
| --- | --- |

k)

együttműködés harmadik országokkal az irreguláris migráció elleni küzdelem, valamint az eredményes visszaküldés és visszafogadás tekintetében;

| l) | olyan intézkedések, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet a migráció legális csatornáira és az irreguláris bevándorlás kockázataira; |
| --- | --- |

l)

olyan intézkedések, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet a migráció legális csatornáira és az irreguláris bevándorlás kockázataira;

| m) | harmadik országokban végzett, a harmadik országok, valamint az Unió és tagállamai között a visszaküldés és visszafogadás tekintetében folytatott együttműködés hatékonyabbá tételéhez hozzájáruló, valamint a származási ország társadalmába való visszailleszkedést elősegítő segítségnyújtás és intézkedések. |
| --- | --- |

m)

harmadik országokban végzett, a harmadik országok, valamint az Unió és tagállamai között a visszaküldés és visszafogadás tekintetében folytatott együttműködés hatékonyabbá tételéhez hozzájáruló, valamint a származási ország társadalmába való visszailleszkedést elősegítő segítségnyújtás és intézkedések.

5.

| a) | a nemzetközi védelmet kérelmező vagy abban részesülő személyek egyik tagállamból a másikba történő önkéntes átadásának végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi védelmet kérelmező vagy abban részesülő személyek egyik tagállamból a másikba történő önkéntes átadásának végrehajtása;

| b) | kirendelt személyzet vagy pénzügyi támogatás formájában nyújtott operatív támogatás valamely tagállam részéről egy másik, a migrációs kihívások által érintett tagállam számára, beleértve az EASO által nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

b)

kirendelt személyzet vagy pénzügyi támogatás formájában nyújtott operatív támogatás valamely tagállam részéről egy másik, a migrációs kihívások által érintett tagállam számára, beleértve az EASO által nyújtott támogatást;

| c) | nemzeti áttelepítési programok és humanitárius befogadási rendszerek önkéntes végrehajtása; |
| --- | --- |

c)

nemzeti áttelepítési programok és humanitárius befogadási rendszerek önkéntes végrehajtása;

| d) | valamely tagállam részéről egy másik, a migrációs kihívások által érintett tagállam számára a befogadó infrastruktúra kiépítésével vagy javításával kapcsolatban nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

d)

valamely tagállam részéről egy másik, a migrációs kihívások által érintett tagállam számára a befogadó infrastruktúra kiépítésével vagy javításával kapcsolatban nyújtott támogatás.

---

(1)  A Tanács 2003/86/EK irányelve (2003. szeptember 22.) a családegyesítési jogról (HL L 251., 2003.10.3., 12. o.).

1

---

IV. MELLÉKLET

A 15. CIKK (3) BEKEZDÉSÉVEL ÉS A 16. CIKK (9) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN MAGASABB TÁRSFINANSZÍROZÁSI ARÁNYOKRA JOGOSULT INTÉZKEDÉSEK

| — | A helyi és regionális hatóságok és civil társadalmi szervezetek, többek között a menekültügyi szervezetek és migránsok által irányított szervezetek által végrehajtott integrációs intézkedések; |
| --- | --- |

—

A helyi és regionális hatóságok és civil társadalmi szervezetek, többek között a menekültügyi szervezetek és migránsok által irányított szervezetek által végrehajtott integrációs intézkedések;

| — | Az őrizet hatékony alternatíváinak kidolgozására és végrehajtására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

—

Az őrizet hatékony alternatíváinak kidolgozására és végrehajtására irányuló intézkedések;

| — | Támogatott önkéntes visszatérési és reintegrációs programok és ezekhez kapcsolódó tevékenységek; |
| --- | --- |

—

Támogatott önkéntes visszatérési és reintegrációs programok és ezekhez kapcsolódó tevékenységek;

| — | A különleges bánásmódot igénylő személyeket és a különleges befogadási vagy eljárási igényekkel rendelkező, nemzetközi védelmet kérelmező személyeket célzó intézkedések, ideértve a – különösen a kísérő nélküli – kiskorúak hatékony védelmét többek között alternatív, nem intézményesített gondozási rendszerek révén biztosító intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

A különleges bánásmódot igénylő személyeket és a különleges befogadási vagy eljárási igényekkel rendelkező, nemzetközi védelmet kérelmező személyeket célzó intézkedések, ideértve a – különösen a kísérő nélküli – kiskorúak hatékony védelmét többek között alternatív, nem intézményesített gondozási rendszerek révén biztosító intézkedéseket.

---

V. MELLÉKLET

A 33. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ALAPVETŐ TELJESÍTMÉNYMUTATÓK

A személyekkel kapcsolatos valamennyi mutatóról korcsoportok (< 18, 18–60, > 60) és nemek szerinti bontásban kell jelentést készíteni.

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt egyedi célkitűzés

| 1. | Azon résztvevők száma, akik a képzést hasznosnak tartják munkájukhoz; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal a képzésen elsajátított készségek és kompetenciák használatáról számolnak be; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Azon személyek száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak, külön megadva:






  3.1. | azon kísérő nélküli kiskorúak száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

azon kísérő nélküli kiskorúak száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak;

| 3.2. | azon családok száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

3.2.

azon családok száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak.

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt egyedi célkitűzés

| 1. | A nyelvtanfolyamon részt vett azon személyek száma, akik a nyelvtanfolyam befejeztével legalább egy szinttel feljebb jutottak a fogadó ország nyelvének nyelvismereti szintjét illetően, a közös európai nyelvi referenciakeret vagy annak nemzeti megfelelője alapján. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Azon résztvevők száma, akik arról számolnak be, hogy a tevékenység az integrációjuk szempontjából hasznosnak bizonyult. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Azon résztvevők száma, akik kérelmezték harmadik országban megszerzett képesítés vagy készségek elismerését vagy értékelését. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Azon résztvevők száma, akik huzamos tartózkodásra jogosító jogállást kérvényeztek. |
| --- | --- |

4.

A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában foglalt egyedi célkitűzés

| 1. | Az önkéntesen visszatért visszatelepülők száma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Azon visszatérésre kötelezett személyek száma, akiket kitoloncoltak. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Azon visszatérésre kötelezett személyek száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában foglalt egyedi célkitűzés

| 1. | A nemzetközi védelmet kérelmező, illetve abban részesülő olyan személyek száma, akiket valamely tagállamból egy másikba szállítottak át. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az áttelepített személyek száma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A humanitárius befogadás keretében befogadott személyek száma. |
| --- | --- |

3.

---

VI. MELLÉKLET

BEAVATKOZÁSTÍPUSOK

1. TÁBLÁZAT: KÓDOK A BEAVATKOZÁSI TERÜLET DIMENZIÓJA ALAPJÁN

| I. | Közös európai menekültügyi rendszer |
| --- | --- |

I.

Közös európai menekültügyi rendszer

001

Befogadási feltételek

002

Menekültügyi eljárások

003

Az uniós vívmányok végrehajtása

004

Migráns gyermekek

005

Különleges befogadási és eljárási igényekkel rendelkező személyek

006

Uniós áttelepítési programok vagy a nemzeti áttelepítési programok és humanitárius befogadási rendszerek (III. melléklet, 2. pont g) alpontja)

007

Működési támogatás

| II. | Jogszerű migráció és integráció |
| --- | --- |

II.

Jogszerű migráció és integráció

001

Integrációs stratégiák kidolgozása

002

Emberkereskedelem áldozatai

003

Integrációs intézkedések – tájékoztatás és orientáció, egyablakos ügyintézés

004

Integrációs intézkedések – nyelvoktatás

005

Integrációs intézkedések – állampolgári ismeretek oktatása és egyéb képzés

006

Integrációs intézkedések – bevezetés, részvétel, találkozás a befogadó társadalom közegében

007

Integrációs intézkedések – alapvető szükségletek

008

Kivándorlást előkészítő intézkedések

009

Mobilitási programok

010

Jogszerű tartózkodási státusz megszerzése

011

Különleges bánásmódot igénylő személyek, köztük kísérő nélküli kiskorúak

012

Működési támogatás

| III. | Visszaküldés |
| --- | --- |

III.

Visszaküldés

001

Az őrizet alternatívái

002

Befogadási/őrizeti feltételek

003

Kiutasítási eljárások

004

Támogatott önkéntes visszatérés

005

Visszailleszkedési támogatás

006

Kiutasítási/visszaküldési műveletek

007

Kitoloncolást ellenőrző rendszer

008

Különleges bánásmódot igénylő személyek, beleértve a kísérő nélküli kiskorúakat

009

Az irreguláris migráció kiváltó okainak kezelésére szolgáló intézkedések

010

Működési támogatás

| IV. | Szolidaritás és a felelősség igazságos elosztása |
| --- | --- |

IV.

Szolidaritás és a felelősség igazságos elosztása

001

Átszállítások egy másik tagállamba (‘áthelyezés’)

002

Valamely tagállam részéről egy másik tagállam számára nyújtott támogatás, ideértve az EASO által nyújtott támogatást is

003

Áttelepítés (19. cikk)

004

Humanitárius befogadás (19. cikk)

005

Egy másik tagállam számára a befogadó infrastruktúrával kapcsolatban nyújtott támogatás

006

Működési támogatás

| V. | Technikai segítségnyújtás |
| --- | --- |

V.

Technikai segítségnyújtás

001

Tájékoztatás és kommunikáció

002

Előkészítés, végrehajtás, monitoring és ellenőrzés

003

Értékelés és tanulmányok, adatgyűjtés

004

Kapacitásépítés

2. TÁBLÁZAT: KÓDOK AZ INTÉZKEDÉSTÍPUS DIMENZIÓJA ALAPJÁN

| 001 | Nemzeti stratégiák kidolgozása |
| --- | --- |
| 002 | Kapacitásépítés |
| 003 | Harmadik országbeli állampolgárok oktatása és képzése |
| 004 | Statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozása |
| 005 | Az információk és a legjobb gyakorlatok cseréje |
| 006 | Együttes fellépések/műveletek tagállamok között |
| 007 | Információs kampányok és tájékoztatás |
| 008 | Szakértők cseréje és kiküldése |
| 009 | Tanulmányok, kísérleti projektek, kockázatértékelések |
| 010 | Előkészítő, monitoring-, igazgatási és technikai tevékenységek |
| 011 | Segítségnyújtás és támogató szolgáltatások harmadik országbeli állampolgárok számára |
| 012 | Infrastruktúra |
| 013 | Felszerelés |

001

Nemzeti stratégiák kidolgozása

002

Kapacitásépítés

003

Harmadik országbeli állampolgárok oktatása és képzése

004

Statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozása

005

Az információk és a legjobb gyakorlatok cseréje

006

Együttes fellépések/műveletek tagállamok között

007

Információs kampányok és tájékoztatás

008

Szakértők cseréje és kiküldése

009

Tanulmányok, kísérleti projektek, kockázatértékelések

010

Előkészítő, monitoring-, igazgatási és technikai tevékenységek

011

Segítségnyújtás és támogató szolgáltatások harmadik országbeli állampolgárok számára

012

Infrastruktúra

013

Felszerelés

3. TÁBLÁZAT: KÓDOK A VÉGREHAJTÁSI DIMENZIÓ ALAPJÁN

| 001 | A 15. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedések |
| --- | --- |
| 002 | Egyedi intézkedések |
| 003 | A IV. mellékletben felsorolt intézkedések |
| 004 | Működési támogatás |
| 005 | Szükséghelyzeti támogatás |

001

A 15. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedések

002

Egyedi intézkedések

003

A IV. mellékletben felsorolt intézkedések

004

Működési támogatás

005

Szükséghelyzeti támogatás

4. TÁBLÁZAT: KÓDOK AZ „EGYES TÉMÁK” DIMENZIÓ ALAPJÁN

| 001 | Együttműködés harmadik országokkal |
| --- | --- |
| 002 | Harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban végrehajtott intézkedések |
| 003 | A fent említettek közül egyik sem |

001

Együttműködés harmadik országokkal

002

Harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban végrehajtott intézkedések

003

A fent említettek közül egyik sem

---

VII. MELLÉKLET

MŰKÖDÉSI TÁMOGATÁSRA JOGOSULT KIADÁSOK

A 3. cikk (2) bekezdésében foglalt valamennyi egyedi célkitűzés keretében a működési támogatás az alábbiakra terjed ki:

| — | személyzeti költségek, |
| --- | --- |

—

személyzeti költségek,

| — | szolgáltatási költségek, például berendezések, többek között IKT-rendszerek karbantartása vagy cseréje, |
| --- | --- |

—

szolgáltatási költségek, például berendezések, többek között IKT-rendszerek karbantartása vagy cseréje,

| — | szolgáltatási költségek, például az infrastruktúra karbantartása vagy cseréje. |
| --- | --- |

—

szolgáltatási költségek, például az infrastruktúra karbantartása vagy cseréje.

---

VIII. MELLÉKLET

A 33. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT KIMENETI ÉS EREDMÉNYMUTATÓK

A személyekkel kapcsolatos valamennyi mutatóról korcsoportok (< 18, 18–60, > 60) és nemek szerinti bontásban kell jelentést készíteni.

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | A támogatott résztvevők száma, külön megadva:






  1.1. | azon résztvevők száma, akik jogi segítségnyújtásban részesültek; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

azon résztvevők száma, akik jogi segítségnyújtásban részesültek;

| 1.2. | azon résztvevők száma, akik a jogi segítségnyújtástól eltérő típusú támogatásban, például a menekültügyi eljárás során tájékoztatásban és segítségnyújtásban részesültek (1); |
| --- | --- |

1.2.

azon résztvevők száma, akik a jogi segítségnyújtástól eltérő típusú támogatásban, például a menekültügyi eljárás során tájékoztatásban és segítségnyújtásban részesültek (1);

| 1.3. | a támogatásban részesült, különleges bánásmódot igénylő résztvevők száma. |
| --- | --- |

1.3.

a támogatásban részesült, különleges bánásmódot igénylő résztvevők száma.

| 2. | A képzési tevékenységekben részt vevők száma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A befogadási infrastruktúrán belül az uniós vívmányokkal összhangban újonnan létrehozott férőhelyek száma, külön megadva:






  3.1. | a kísérő nélküli kiskorúak számára újonnan létrehozott férőhelyek száma. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

a kísérő nélküli kiskorúak számára újonnan létrehozott férőhelyek száma.

| 4. | A befogadási infrastruktúrán belül az uniós vívmányokkal összhangban felújított vagy feljavított férőhelyek száma, külön megadva:






  4.1. | a kísérő nélküli kiskorúak számára felújított vagy feljavított férőhelyek száma. |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

a kísérő nélküli kiskorúak számára felújított vagy feljavított férőhelyek száma.

Eredménymutatók

| 5. | Azon résztvevők száma, akik a képzést hasznosnak tartják munkájukhoz. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal a képzésen elsajátított készségek és kompetenciák használatáról számolnak be. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Azon személyek száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak, külön megadva:






  7.1. | azon kísérő nélküli kiskorúak száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- | --- |

7.

7.1.

azon kísérő nélküli kiskorúak száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak;

| 7.2. | azon családok száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

7.2.

azon családok száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak.

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | A kivándorlást előkészítő intézkedésekben részt vevők száma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az integrációs intézkedések végrehajtásához támogatásban részesült helyi és regionális hatóságok száma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A támogatott résztvevők száma, külön megadva:






  3.1. | a nyelvtanfolyamon részt vett személyek száma; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

a nyelvtanfolyamon részt vett személyek száma;

| 3.2. | az állampolgári ismereteket oktató tanfolyamon részt vett személyek száma; |
| --- | --- |

3.2.

az állampolgári ismereteket oktató tanfolyamon részt vett személyek száma;

| 3.3. | azon résztvevők száma, akik személyre szóló szakmai tanácsadásban részesültek. |
| --- | --- |

3.3.

azon résztvevők száma, akik személyre szóló szakmai tanácsadásban részesültek.

| 4. | Azon információs csomagok és kampányok száma, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet az Unióba irányuló jogszerű migrációs csatornákra. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Azon résztvevők száma, akik a családegyesítésre vonatkozó kérelemmel kapcsolatban tájékoztatásban vagy segítségnyújtásban részesültek. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A mobilitási programokban részt vevők száma. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Azon integrációs projektek száma, amelyeknek a helyi és regionális hatóságok a kedvezményezettjei. |
| --- | --- |

7.

Eredménymutatók

| 8. | A nyelvtanfolyamon részt vett azon személyek száma, akik a nyelvtanfolyam befejeztével legalább egy szinttel feljebb jutottak a fogadó ország nyelvének nyelvismereti szintjét illetően, a közös európai nyelvi referenciakeret vagy annak nemzeti megfelelője alapján. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Azon résztvevők száma, akik arról számolnak be, hogy a tevékenység az integrációjuk szempontjából hasznosnak bizonyult. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Azon résztvevők száma, akik kérelmezték a harmadik országban megszerzett képesítésük vagy készségeik elismerését vagy értékelését. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Azon résztvevők száma, akik huzamos tartózkodásra jogosító jogállást kérvényeztek. |
| --- | --- |

11.

A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában foglalt egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | A képzési tevékenységekben részt vevők száma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A vásárolt berendezések száma, beleértve a vásárolt vagy frissített IKT-rendszerek számát. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A visszailleszkedési támogatásban részesült visszatelepülők száma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az idegenrendészeti fogdákban létrehozott férőhelyek száma. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az idegenrendészeti fogdákban felújított vagy feljavított férőhelyek száma. |
| --- | --- |

5.

Eredménymutatók

| 6. | Az önkéntesen visszatért visszatelepülők száma. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Azon visszatérésre kötelezett személyek száma, akiket kitoloncoltak. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Azon visszatérésre kötelezett személyek száma, akik az őrizet alternatívájának minősülő intézkedés hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

8.

A 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában foglalt egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | A képzésben részt vett személyzet száma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A kivándorlást előkészítő támogatásban részesült személyek száma. |
| --- | --- |

2.

Eredménymutatók

| 3. | A nemzetközi védelmet kérelmező, illetve abban részesülő olyan személyek száma, akiket valamely tagállamból egy másikba szállítottak át. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az áttelepített személyek száma. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A humanitárius befogadás keretében befogadott személyek száma. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Ezt a mutatót a rendszer automatikusan hozza létre a jelentéstétel céljára, a jogi segítségnyújtásban részesült résztvevők számának a támogatott résztvevők számából történő kivonásával. Az ezen mutatóhoz tartozó adatokat az SFC2021 állítja elő a jelentéstétel céljára. A tagállamoknak ehhez a mutatóhoz nem kell adatokat szolgáltatniuk, valamint mérföldköveket, illetve célokat sem kell meghatározniuk.

---

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/48

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1148 RENDELETE

(2021. július 7.)

a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköznek az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének d) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (3) bekezdése szerinti azon célkitűzést, hogy az Unió garantálja a biztonság magas szintjét a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, többek között a belső határok személyek által történő átlépésére és a külső határokon történő határellenőrzésre és a közös vízumpolitikára vonatkozó közös intézkedések révén kell megvalósítani, megőrizve egyúttal a körültekintő egyensúlyt egyrészről a személyek szabad mozgása, és másrészről a biztonság között. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (3) bekezdése szerinti azon célkitűzést, hogy az Unió garantálja a biztonság magas szintjét a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, többek között a belső határok személyek által történő átlépésére és a külső határokon történő határellenőrzésre és a közös vízumpolitikára vonatkozó közös intézkedések révén kell megvalósítani, megőrizve egyúttal a körültekintő egyensúlyt egyrészről a személyek szabad mozgása, és másrészről a biztonság között.

| (2) | Az EUMSZ 80. cikke értelmében a határok ellenőrzésével, a menekültüggyel és a bevándorlással kapcsolatos uniós szakpolitikákra és azok végrehajtására a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve az irányadó, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ 80. cikke értelmében a határok ellenőrzésével, a menekültüggyel és a bevándorlással kapcsolatos uniós szakpolitikákra és azok végrehajtására a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve az irányadó, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is.

| (3) | A 2017. március 25-én aláírt Római Nyilatkozatban a 27 tagállam vezetői megerősítették, hogy elkötelezettek egy biztonságos és védett Európa és egy olyan Unió kialakítása iránt, ahol valamennyi polgár biztonságban érzi magát és szabadon mozoghat, ahol biztosított a külső határok védelme, amely hatékony, felelős és fenntartható, a nemzetközi normákat tiszteletben tartó migrációs politikát folytat, valamint egy olyan Európa iránt, amely eltökélt a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem iránt. |
| --- | --- |

(3)

A 2017. március 25-én aláírt Római Nyilatkozatban a 27 tagállam vezetői megerősítették, hogy elkötelezettek egy biztonságos és védett Európa és egy olyan Unió kialakítása iránt, ahol valamennyi polgár biztonságban érzi magát és szabadon mozoghat, ahol biztosított a külső határok védelme, amely hatékony, felelős és fenntartható, a nemzetközi normákat tiszteletben tartó migrációs politikát folytat, valamint egy olyan Európa iránt, amely eltökélt a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem iránt.

| (4) | Az e rendelettel létrehozott, a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz (a továbbiakban: az eszköz) keretében finanszírozott valamennyi intézkedést – ideértve a harmadik országokban végzetteket is – az uniós vívmányokban és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) rögzített jogoknak és elveknek maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani, és azoknak összhangban kell állniuk az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeivel, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei, különösen a megkülönböztetés tilalma és a visszaküldés tilalma elvének való megfelelés biztosítása révén. |
| --- | --- |

(4)

Az e rendelettel létrehozott, a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz (a továbbiakban: az eszköz) keretében finanszírozott valamennyi intézkedést – ideértve a harmadik országokban végzetteket is – az uniós vívmányokban és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) rögzített jogoknak és elveknek maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani, és azoknak összhangban kell állniuk az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeivel, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei, különösen a megkülönböztetés tilalma és a visszaküldés tilalma elvének való megfelelés biztosítása révén.

| (5) | Az eszköz szakpolitikai célkitűzése egy erős és hatékony európai integrált határigazgatás kialakítása és végrehajtása a külső határokon, hozzájárulva ezáltal az Unión belüli magas szintű belső biztonság biztosításához, megőrizve ugyanakkor a személyek Unión belüli szabad mozgását, továbbá maradéktalanul tiszteletben tartva a releváns uniós vívmányokat, valamint az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeit, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei. |
| --- | --- |

(5)

Az eszköz szakpolitikai célkitűzése egy erős és hatékony európai integrált határigazgatás kialakítása és végrehajtása a külső határokon, hozzájárulva ezáltal az Unión belüli magas szintű belső biztonság biztosításához, megőrizve ugyanakkor a személyek Unión belüli szabad mozgását, továbbá maradéktalanul tiszteletben tartva a releváns uniós vívmányokat, valamint az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeit, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei.

| (6) | Az európai integrált határigazgatás, amelynek végrehajtását az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Európai Határ- és Parti Őrség biztosítja, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságok – ideértve a parti őrségeket is abban a mértékben, amennyiben határellenőrzési feladatokat végeznek – megosztott felelősségébe tartozik. Annak hozzá kell járulnia a jogszerű határátlépések elősegítéséhez, az illegális bevándorlás és a határokon átnyúló bűnözés megelőzéséhez és felderítéséhez, valamint a migrációs áramlatok eredményes kezeléséhez. |
| --- | --- |

(6)

Az európai integrált határigazgatás, amelynek végrehajtását az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Európai Határ- és Parti Őrség biztosítja, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságok – ideértve a parti őrségeket is abban a mértékben, amennyiben határellenőrzési feladatokat végeznek – megosztott felelősségébe tartozik. Annak hozzá kell járulnia a jogszerű határátlépések elősegítéséhez, az illegális bevándorlás és a határokon átnyúló bűnözés megelőzéséhez és felderítéséhez, valamint a migrációs áramlatok eredményes kezeléséhez.

| (7) | Az új migrációs és menekültügyi paktumról szóló, 2020. szeptember 23-i közleményében a Bizottság az uniós megközelítés egyik fő célkitűzéseként azonosította a jogszerű utazás megkönnyítését, megelőzve egyúttal az irreguláris migrációs és biztonsági kockázatokat. |
| --- | --- |

(7)

Az új migrációs és menekültügyi paktumról szóló, 2020. szeptember 23-i közleményében a Bizottság az uniós megközelítés egyik fő célkitűzéseként azonosította a jogszerű utazás megkönnyítését, megelőzve egyúttal az irreguláris migrációs és biztonsági kockázatokat.

| (8) | Az európai integrált határigazgatás végrehajtásához elengedhetetlen az uniós költségvetésből való pénzügyi támogatás a tagállamok abban való támogatása érdekében, hogy – maradéktalanul tiszteletben tartva az alapvető jogokat – hatékonyan irányítsák a külső határokon való átlépést, és kezeljék az e határoknál jelentkező jövőbeni kihívásokat, ami hozzájárulna a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos bűncselekmények elleni fellépéshez. |
| --- | --- |

(8)

Az európai integrált határigazgatás végrehajtásához elengedhetetlen az uniós költségvetésből való pénzügyi támogatás a tagállamok abban való támogatása érdekében, hogy – maradéktalanul tiszteletben tartva az alapvető jogokat – hatékonyan irányítsák a külső határokon való átlépést, és kezeljék az e határoknál jelentkező jövőbeni kihívásokat, ami hozzájárulna a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos bűncselekmények elleni fellépéshez.

| (9) | A tagállamok számára megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani az európai integrált határigazgatás végrehajtásának előmozdítására, és annak biztosítására, hogy az európai integrált határigazgatás operatív valósággá váljon. Az európai integrált határigazgatás többek között a következő, az (EU) 2019/1896 rendeletben megállapított elemeket foglalja magában: határellenőrzés; kutatási és mentési műveletek határőrizet során; kockázatelemzés; tagállamok közötti együttműködés, ideértve az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által koordinált támogatást; ügynökségközi együttműködés, ideértve a rendszeres információcserét is; harmadik országokkal folytatott együttműködés; technikai és műveleti intézkedések a schengeni térségben, amelyek a határellenőrzéshez kapcsolódnak, és céljuk az illegális bevándorlás kezelése és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem javítása; csúcstechnológiás eszközök alkalmazása; egy minőség-ellenőrzési mechanizmus és szolidaritási mechanizmusok. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok számára megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani az európai integrált határigazgatás végrehajtásának előmozdítására, és annak biztosítására, hogy az európai integrált határigazgatás operatív valósággá váljon. Az európai integrált határigazgatás többek között a következő, az (EU) 2019/1896 rendeletben megállapított elemeket foglalja magában: határellenőrzés; kutatási és mentési műveletek határőrizet során; kockázatelemzés; tagállamok közötti együttműködés, ideértve az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által koordinált támogatást; ügynökségközi együttműködés, ideértve a rendszeres információcserét is; harmadik országokkal folytatott együttműködés; technikai és műveleti intézkedések a schengeni térségben, amelyek a határellenőrzéshez kapcsolódnak, és céljuk az illegális bevándorlás kezelése és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem javítása; csúcstechnológiás eszközök alkalmazása; egy minőség-ellenőrzési mechanizmus és szolidaritási mechanizmusok.

| (10) | Az eszköznek képesnek kell lennie arra, hogy biztosítsa a tagállamoknak a külső határőrizetre vonatkozó közös minimumkövetelmények végrehajtásához szükséges támogatást, összhangban a tagállamok, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a Bizottság vonatkozó hatásköreivel. |
| --- | --- |

(10)

Az eszköznek képesnek kell lennie arra, hogy biztosítsa a tagállamoknak a külső határőrizetre vonatkozó közös minimumkövetelmények végrehajtásához szükséges támogatást, összhangban a tagállamok, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a Bizottság vonatkozó hatásköreivel.

| (11) | mivel a tagállamok vámhatóságai növekvő számú feladatot vállalnak, amelyek gyakran kiterjednek a biztonság területére is, és amelyekre a külső határokon kerül sor, fontos ösztönözni az ügynökségközi együttműködést, mint az európai integrált határigazgatás egyik elemét, összhangban az (EU) 2019/1896 rendelettel. Biztosítani szükséges a külső határokon végzett határellenőrzés és vámellenőrzés egymást kiegészítő jellegét megfelelő uniós pénzügyi támogatás nyújtásával a tagállamoknak számára. Az ügynökségközi együttműködés nem csupán meg fogja erősíteni a vámellenőrzéseket az illegális kereskedelem minden formája elleni küzdelem érdekében, hanem meg fogja könnyíteni a jogszerű kereskedelmet és utazást, és hozzá fog járulni egy biztonságos és hatékony vámunióhoz is. |
| --- | --- |

(11)

mivel a tagállamok vámhatóságai növekvő számú feladatot vállalnak, amelyek gyakran kiterjednek a biztonság területére is, és amelyekre a külső határokon kerül sor, fontos ösztönözni az ügynökségközi együttműködést, mint az európai integrált határigazgatás egyik elemét, összhangban az (EU) 2019/1896 rendelettel. Biztosítani szükséges a külső határokon végzett határellenőrzés és vámellenőrzés egymást kiegészítő jellegét megfelelő uniós pénzügyi támogatás nyújtásával a tagállamoknak számára. Az ügynökségközi együttműködés nem csupán meg fogja erősíteni a vámellenőrzéseket az illegális kereskedelem minden formája elleni küzdelem érdekében, hanem meg fogja könnyíteni a jogszerű kereskedelmet és utazást, és hozzá fog járulni egy biztonságos és hatékony vámunióhoz is.

| (12) | Szükséges ezért létrehozni az 513/2014/EU (4) és az 515/2014/EU (5) európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott 2014–2020-as Belső Biztonsági Alap jogutód alapját, többek között egy Integrált Határigazgatási Alap (a továbbiakban: az Alap) felállításával. |
| --- | --- |

(12)

Szükséges ezért létrehozni az 513/2014/EU (4) és az 515/2014/EU (5) európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott 2014–2020-as Belső Biztonsági Alap jogutód alapját, többek között egy Integrált Határigazgatási Alap (a továbbiakban: az Alap) felállításával.

| (13) | Az EUMSZ V. címének jogi sajátosságai, valamint a külső határokra és a vámellenőrzésre vonatkozó szakpolitikák tekintetében alkalmazandó különböző jogalapok miatt jogilag nem lehetséges az Alapot egyetlen eszközként létrehozni. |
| --- | --- |

(13)

Az EUMSZ V. címének jogi sajátosságai, valamint a külső határokra és a vámellenőrzésre vonatkozó szakpolitikák tekintetében alkalmazandó különböző jogalapok miatt jogilag nem lehetséges az Alapot egyetlen eszközként létrehozni.

| (14) | Az Alapot ezért a határigazgatás és a vízumpolitika területén nyújtott uniós pénzügyi támogatás átfogó kereteként kell létrehozni, amely magában foglalja az eszközt, valamint az (EU) 2021/1077 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, a vámellenőrzési berendezésekhez pénzügyi támogatást nyújtó eszközt. Az említett keretet ki kell egészíteni az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), amelyre e rendeletnek hivatkoznia kell a megosztott irányítás szabályai tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

Az Alapot ezért a határigazgatás és a vízumpolitika területén nyújtott uniós pénzügyi támogatás átfogó kereteként kell létrehozni, amely magában foglalja az eszközt, valamint az (EU) 2021/1077 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, a vámellenőrzési berendezésekhez pénzügyi támogatást nyújtó eszközt. Az említett keretet ki kell egészíteni az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), amelyre e rendeletnek hivatkoznia kell a megosztott irányítás szabályai tekintetében.

| (15) | Az eszköznek építenie kell a jogelődjeihez – az 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (8) létrehozott, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó Külső Határok Alaphoz, valamint az 515/2014/EU rendelettel létrehozott, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközhöz – köthető eredményekre és beruházásokra, és az eszközt az új fejlemények figyelembevétele érdekében ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(15)

Az eszköznek építenie kell a jogelődjeihez – az 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (8) létrehozott, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó Külső Határok Alaphoz, valamint az 515/2014/EU rendelettel létrehozott, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközhöz – köthető eredményekre és beruházásokra, és az eszközt az új fejlemények figyelembevétele érdekében ki kell terjeszteni.

| (16) | Az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés biztosítása és a külső határokon keresztül történő jogszerű utazás megkönnyítése érdekében az eszköznek hozzá kell járulnia egy olyan európai integrált határigazgatás kialakításához, amely kiterjed a szakpolitikát, a jogot, a szisztematikus együttműködést, a tehermegosztást, az irreguláris migránsok által használt átlépési pontokkal kapcsolatos helyzet és változó körülmények értékelését, a személyi állományt, a berendezéseket és a technológiát illető intézkedésekre, amelyeket különböző szinteken a tagállamok illetékes hatóságai és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozhat, együttműködésben eljárva egyéb szereplőkkel, így például más uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, különösen az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökséggel (eu-LISA), az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol), valamint adott esetben harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(16)

Az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés biztosítása és a külső határokon keresztül történő jogszerű utazás megkönnyítése érdekében az eszköznek hozzá kell járulnia egy olyan európai integrált határigazgatás kialakításához, amely kiterjed a szakpolitikát, a jogot, a szisztematikus együttműködést, a tehermegosztást, az irreguláris migránsok által használt átlépési pontokkal kapcsolatos helyzet és változó körülmények értékelését, a személyi állományt, a berendezéseket és a technológiát illető intézkedésekre, amelyeket különböző szinteken a tagállamok illetékes hatóságai és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozhat, együttműködésben eljárva egyéb szereplőkkel, így például más uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, különösen az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökséggel (eu-LISA), az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol), valamint adott esetben harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel.

| (17) | Az eszköznek hozzá kell járulnia a vízumkérelmek feldolgozása hatékonyságának javításához a jóhiszemű utazók vízumeljárásainak megkönnyítése tekintetében, valamint a biztonsági kockázatok és az irreguláris migrációs kockázatok felderítése és értékelése tekintetében. Így különösen az eszköznek pénzügyi támogatást kell nyújtania a vízumkérelmek feldolgozásának digitalizációjához azzal a célkitűzéssel, hogy gyors, biztonságos és ügyfélbarát vízumeljárásokat biztosítson mind a vízumkérelmezők, mind a konzulátusok javára. Az eszköznek a konzuli szolgáltatások világszerte széles körű lefedettségének biztosítását is kell szolgálnia. Az eszköznek ki kell terjednie a közös vízumpolitika egységes végrehajtására és korszerűsítésére, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi-rendeletből (11) fakadó intézkedésekre is, csakúgy, mint a tagállamoknak a vízumkibocsátáshoz biztosítandó segítségnyújtásra, ideértve a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt, a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányokkal összhangban kibocsátott korlátozott területi érvényességű vízumokat is. |
| --- | --- |

(17)

Az eszköznek hozzá kell járulnia a vízumkérelmek feldolgozása hatékonyságának javításához a jóhiszemű utazók vízumeljárásainak megkönnyítése tekintetében, valamint a biztonsági kockázatok és az irreguláris migrációs kockázatok felderítése és értékelése tekintetében. Így különösen az eszköznek pénzügyi támogatást kell nyújtania a vízumkérelmek feldolgozásának digitalizációjához azzal a célkitűzéssel, hogy gyors, biztonságos és ügyfélbarát vízumeljárásokat biztosítson mind a vízumkérelmezők, mind a konzulátusok javára. Az eszköznek a konzuli szolgáltatások világszerte széles körű lefedettségének biztosítását is kell szolgálnia. Az eszköznek ki kell terjednie a közös vízumpolitika egységes végrehajtására és korszerűsítésére, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi-rendeletből (11) fakadó intézkedésekre is, csakúgy, mint a tagállamoknak a vízumkibocsátáshoz biztosítandó segítségnyújtásra, ideértve a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt, a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányokkal összhangban kibocsátott korlátozott területi érvényességű vízumokat is.

| (18) | Az eszköznek az európai integrált határigazgatás végrehajtásának részeként támogatnia kell a schengeni vívmányokat alkalmazó országok területén a külső határok ellenőrzéséhez kapcsolódó intézkedéseket, ami megerősíti a schengeni térség általános működését. |
| --- | --- |

(18)

Az eszköznek az európai integrált határigazgatás végrehajtásának részeként támogatnia kell a schengeni vívmányokat alkalmazó országok területén a külső határok ellenőrzéséhez kapcsolódó intézkedéseket, ami megerősíti a schengeni térség általános működését.

| (19) | A külső határok igazgatásának javítása, a jogszerű utazás megkönnyítése, a szabálytalan határátlépések megelőzéséhez és az azokkal szembeni fellépéshez való hozzájárulás, a közös vízumpolitika végrehajtása, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térség magas szintű biztonságához való hozzájárulás céljából az eszköznek az uniós joggal összhangban támogatnia kell a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését a határigazgatás területén. Támogatnia kell az (EU) 2019/817 (12) és az (EU) 2019/818 (13) európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapítottak szerinti interoperabilitás kialakítását a tagállamokban az uniós információs rendszerek – nevezetesen az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott határregisztrációs rendszer (EES), a 767/2008/EK rendelettel létrehozott Vízuminformációs Rendszer (VIS), az (EU) 2018/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15), létrehozott Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS), a 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott Eurodac, az (EU) 2018/1860 (17), az (EU) 2018/1861 (18) és az (EU) 2018/1862 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott Schengeni Információs Rendszer (SIS), valamint az (EU) 2019/816 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott, a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN) – között annak érdekében, hogy az említett uniós információs rendszerek és azok adatai kiegészítsék egymást. Az eszköznek hozzá kell járulnia a nemzeti szinten szükséges fejlesztésekhez is a központi szintű interoperabilitási elemek – nevezetesen az európai keresőportál (EKP), egy közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás (közös BMS), egy közös személyazonosítóadat-tár (CIR) és egy többszörös személyazonosságot felismerő rendszer (MID) – végrehajtását követően. |
| --- | --- |

(19)

A külső határok igazgatásának javítása, a jogszerű utazás megkönnyítése, a szabálytalan határátlépések megelőzéséhez és az azokkal szembeni fellépéshez való hozzájárulás, a közös vízumpolitika végrehajtása, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térség magas szintű biztonságához való hozzájárulás céljából az eszköznek az uniós joggal összhangban támogatnia kell a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését a határigazgatás területén. Támogatnia kell az (EU) 2019/817 (12) és az (EU) 2019/818 (13) európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapítottak szerinti interoperabilitás kialakítását a tagállamokban az uniós információs rendszerek – nevezetesen az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott határregisztrációs rendszer (EES), a 767/2008/EK rendelettel létrehozott Vízuminformációs Rendszer (VIS), az (EU) 2018/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15), létrehozott Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS), a 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott Eurodac, az (EU) 2018/1860 (17), az (EU) 2018/1861 (18) és az (EU) 2018/1862 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott Schengeni Információs Rendszer (SIS), valamint az (EU) 2019/816 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott, a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN) – között annak érdekében, hogy az említett uniós információs rendszerek és azok adatai kiegészítsék egymást. Az eszköznek hozzá kell járulnia a nemzeti szinten szükséges fejlesztésekhez is a központi szintű interoperabilitási elemek – nevezetesen az európai keresőportál (EKP), egy közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás (közös BMS), egy közös személyazonosítóadat-tár (CIR) és egy többszörös személyazonosságot felismerő rendszer (MID) – végrehajtását követően.

| (20) | Annak érdekében, hogy hasznosítsa a határigazgatás, a vízumpolitika és a nagyméretű IT-rendszerek területén kompetenciával rendelkező decentralizált ügynökségek tudását és szakértelmét a Bizottságnak kellő időben – különösen a programozási időszak kezdetén és félidejében – be kell vonnia a releváns ügynökségeket az e rendelet által létrehozott, a belügyi alapokkal foglalkozó bizottság munkájába. Adott esetben a Bizottságnak be kell tudnia vonni a releváns uniós szerveket, hivatalokat és ügynökségeket a monitoring és az értékelés folyamatába is, különösen annak biztosítása céljából, hogy az eszköz által támogatott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak. Az eszköznek ki kell egészítenie és meg kell erősítenie az európai integrált határigazgatás végrehajtására irányuló tevékenységeket, összhangban a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti megosztott felelősség és szolidaritás elvével, amelyek az Európai Határ- és Parti Őrség két pillérét képviselik. Ez különösen azt jelenti, hogy a megosztott irányítás keretében végrehajtott programjaik kialakításakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kifejlesztett elemzési eszközöket, műveleti és technikai iránymutatásokat, valamint az általa kidolgozott képzési tanterveket, így például a határőrök képzésére vonatkozó egységes alaptanterveket, beleértve az említett tanterveknek az alapvető jogokkal és a nemzetközi védelemhez való hozzáféréssel kapcsolatos elemeit is. Annak érdekében, hogy kialakítsa a külső határok ellenőrzésére vonatkozóan a saját feladatai és a tagállamok feladatköre közötti kiegészítő jelleget, valamint hogy biztosítsa a következetességet, és elkerülje az alacsony költséghatékonyság kockázatát a Bizottságnak kellő időben konzultálnia kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel a tagállamok által benyújtott programtervezetekről olyan mértékig, amennyiben azok az említett ügynökség hatáskörébe tartoznak, így különösen a működési támogatás keretében finanszírozott tevékenységeket illetően. |
| --- | --- |

(20)

Annak érdekében, hogy hasznosítsa a határigazgatás, a vízumpolitika és a nagyméretű IT-rendszerek területén kompetenciával rendelkező decentralizált ügynökségek tudását és szakértelmét a Bizottságnak kellő időben – különösen a programozási időszak kezdetén és félidejében – be kell vonnia a releváns ügynökségeket az e rendelet által létrehozott, a belügyi alapokkal foglalkozó bizottság munkájába. Adott esetben a Bizottságnak be kell tudnia vonni a releváns uniós szerveket, hivatalokat és ügynökségeket a monitoring és az értékelés folyamatába is, különösen annak biztosítása céljából, hogy az eszköz által támogatott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak. Az eszköznek ki kell egészítenie és meg kell erősítenie az európai integrált határigazgatás végrehajtására irányuló tevékenységeket, összhangban a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti megosztott felelősség és szolidaritás elvével, amelyek az Európai Határ- és Parti Őrség két pillérét képviselik. Ez különösen azt jelenti, hogy a megosztott irányítás keretében végrehajtott programjaik kialakításakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kifejlesztett elemzési eszközöket, műveleti és technikai iránymutatásokat, valamint az általa kidolgozott képzési tanterveket, így például a határőrök képzésére vonatkozó egységes alaptanterveket, beleértve az említett tanterveknek az alapvető jogokkal és a nemzetközi védelemhez való hozzáféréssel kapcsolatos elemeit is. Annak érdekében, hogy kialakítsa a külső határok ellenőrzésére vonatkozóan a saját feladatai és a tagállamok feladatköre közötti kiegészítő jelleget, valamint hogy biztosítsa a következetességet, és elkerülje az alacsony költséghatékonyság kockázatát a Bizottságnak kellő időben konzultálnia kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel a tagállamok által benyújtott programtervezetekről olyan mértékig, amennyiben azok az említett ügynökség hatáskörébe tartoznak, így különösen a működési támogatás keretében finanszírozott tevékenységeket illetően.

| (21) | Az érintett tagállamok kérésének megfelelő mértékben az eszköznek támogatnia kell az „Európai migrációs stratégia” című, 2015. május 13-i bizottsági közleményben körvonalazott és az Európai Tanács 2015. június 25-i és 26-i ülésén jóváhagyott, majd az (EU) 2019/1896 rendeletben részletesebben meghatározott migrációscsomópont-megközelítés végrehajtását. A migrációscsomópont-megközelítés működési támogatást biztosít azon tagállamoknak, amelyek a külső határokon aránytalan migrációs kihívásokkal szembesülnek. A megközelítés integrált, átfogó és célzott támogatást nyújt, a szolidaritás és a megosztott felelősség szellemében. |
| --- | --- |

(21)

Az érintett tagállamok kérésének megfelelő mértékben az eszköznek támogatnia kell az „Európai migrációs stratégia” című, 2015. május 13-i bizottsági közleményben körvonalazott és az Európai Tanács 2015. június 25-i és 26-i ülésén jóváhagyott, majd az (EU) 2019/1896 rendeletben részletesebben meghatározott migrációscsomópont-megközelítés végrehajtását. A migrációscsomópont-megközelítés működési támogatást biztosít azon tagállamoknak, amelyek a külső határokon aránytalan migrációs kihívásokkal szembesülnek. A megközelítés integrált, átfogó és célzott támogatást nyújt, a szolidaritás és a megosztott felelősség szellemében.

| (22) | A külső határok védelmére vonatkozó szolidaritás és megosztott felelősség szellemében, amennyiben sebezhetőségek vagy kockázatok azonosítására kerül sor, különösen az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel (21) összhangban elvégzett schengeni értékelést követően, az érintett tagállamnak megfelelően kezelnie kell a kérdést a programja keretében az említett rendelet alapján elfogadott ajánlások végrehajtására rendelkezésre álló erőforrások felhasználásával, és összhangban az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az (EU) 2019/1896 rendeletnek megfelelően elvégzett sebezhetőségi értékelésekkel. |
| --- | --- |

(22)

A külső határok védelmére vonatkozó szolidaritás és megosztott felelősség szellemében, amennyiben sebezhetőségek vagy kockázatok azonosítására kerül sor, különösen az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel (21) összhangban elvégzett schengeni értékelést követően, az érintett tagállamnak megfelelően kezelnie kell a kérdést a programja keretében az említett rendelet alapján elfogadott ajánlások végrehajtására rendelkezésre álló erőforrások felhasználásával, és összhangban az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az (EU) 2019/1896 rendeletnek megfelelően elvégzett sebezhetőségi értékelésekkel.

| (23) | Az eszköznek pénzügyi támogatást kell nyújtania azon tagállamoknak, amelyek teljeskörűen alkalmazzák a külső határokra és a vízumokra vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseit, és azon tagállamoknak, amelyek készülnek a Schengenben való részvételre, és azt a tagállamoknak a külső határok igazgatására vonatkozó közös uniós szakpolitika érdekében kell felhasználniuk. |
| --- | --- |

(23)

Az eszköznek pénzügyi támogatást kell nyújtania azon tagállamoknak, amelyek teljeskörűen alkalmazzák a külső határokra és a vízumokra vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseit, és azon tagállamoknak, amelyek készülnek a Schengenben való részvételre, és azt a tagállamoknak a külső határok igazgatására vonatkozó közös uniós szakpolitika érdekében kell felhasználniuk.

| (24) | Miközben támogatást biztosít a tagállamok határigazgatási beruházásaihoz, az eszköz nem nyújthat finanszírozást azon belső határokon létesülő új, állandó infrastruktúrához és épületekhez, amelyeknél az ellenőrzéseket még nem szüntették meg. Az említett határokon azonban az eszköznek támogatnia kell az olyan, határellenőrzést szolgáló ingó infrastruktúrába, valamint a meglévő infrastruktúra fenntartásába, korlátozott korszerűsítésébe vagy felváltásába irányuló beruházásokat, amelyekre az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (22) való folyamatos megfeleléshez van szükség. |
| --- | --- |

(24)

Miközben támogatást biztosít a tagállamok határigazgatási beruházásaihoz, az eszköz nem nyújthat finanszírozást azon belső határokon létesülő új, állandó infrastruktúrához és épületekhez, amelyeknél az ellenőrzéseket még nem szüntették meg. Az említett határokon azonban az eszköznek támogatnia kell az olyan, határellenőrzést szolgáló ingó infrastruktúrába, valamint a meglévő infrastruktúra fenntartásába, korlátozott korszerűsítésébe vagy felváltásába irányuló beruházásokat, amelyekre az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (22) való folyamatos megfeleléshez van szükség.

| (25) | A 2003-as csatlakozási okmánynak a személyeknek a kalinyingrádi régió és az Orosz Föderáció egyéb részei közötti, szárazföldi úton történő átutazásáról szóló 5. jegyzőkönyvével összhangban, az eszközből kell fedezni minden olyan többletköltséget, amely az uniós vívmányok – nevezetesen a 693/2003/EK (23) és a 694/2003/EK tanácsi rendelet (24) – ilyen átutazásra vonatkozó különös rendelkezéseinek a végrehajtása során merül fel. Az elmaradt díjakért nyújtott további pénzügyi támogatás szükségességét azonban az Uniónak az Orosz Föderációval hatályban lévő vízumszabályozásától kell függővé tenni. |
| --- | --- |

(25)

A 2003-as csatlakozási okmánynak a személyeknek a kalinyingrádi régió és az Orosz Föderáció egyéb részei közötti, szárazföldi úton történő átutazásáról szóló 5. jegyzőkönyvével összhangban, az eszközből kell fedezni minden olyan többletköltséget, amely az uniós vívmányok – nevezetesen a 693/2003/EK (23) és a 694/2003/EK tanácsi rendelet (24) – ilyen átutazásra vonatkozó különös rendelkezéseinek a végrehajtása során merül fel. Az elmaradt díjakért nyújtott további pénzügyi támogatás szükségességét azonban az Uniónak az Orosz Föderációval hatályban lévő vízumszabályozásától kell függővé tenni.

| (26) | Az eszköz szakpolitikai célkitűzésének eléréséhez való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy programjaik tartalmazzanak az eszköz valamennyi egyedi célkitűzését érintő intézkedéseket, és hogy a forrásoknak az egyedi célkitűzések közötti allokációja biztosítsa, hogy e célkitűzéseket lehessen teljesíteni. |
| --- | --- |

(26)

Az eszköz szakpolitikai célkitűzésének eléréséhez való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy programjaik tartalmazzanak az eszköz valamennyi egyedi célkitűzését érintő intézkedéseket, és hogy a forrásoknak az egyedi célkitűzések közötti allokációja biztosítsa, hogy e célkitűzéseket lehessen teljesíteni.

| (27) | A hatékonyság elvével összhangban törekedni kell a más uniós alapokkal való szinergiákra és következetességre, valamint el kell kerülni az intézkedések közötti átfedéseket. |
| --- | --- |

(27)

A hatékonyság elvével összhangban törekedni kell a más uniós alapokkal való szinergiákra és következetességre, valamint el kell kerülni az intézkedések közötti átfedéseket.

| (28) | A valamely tagállam által kiadott kiutasítási határozatok hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése az európai integrált határigazgatásnak az (EU) 2019/1896 rendeletben szabályozott egyik eleme. A visszaküldés terén végrehajtott intézkedések azonban jellegük és célkitűzésük miatt az eszköz keretében nyújtott támogatás hatókörén kívül esnek, és az (EU) 2021/1147 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(28)

A valamely tagállam által kiadott kiutasítási határozatok hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése az európai integrált határigazgatásnak az (EU) 2019/1896 rendeletben szabályozott egyik eleme. A visszaküldés terén végrehajtott intézkedések azonban jellegük és célkitűzésük miatt az eszköz keretében nyújtott támogatás hatókörén kívül esnek, és az (EU) 2021/1147 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) hatálya alá tartoznak.

| (29) | A tagállami vámhatóságok külső határokon játszott fontos szerepének elismerése, és annak biztosítása érdekében, hogy elegendő eszköz álljon rendelkezésükre széles körű feladataik végrehajtásához az említett határokon, a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogatására szolgáló eszköznek kell biztosítania az említett nemzeti hatóságok részére a vámellenőrzés elvégzésére szolgáló berendezésekbe irányuló beruházáshoz szükséges finanszírozást, valamint olyan berendezéseket, amelyek a vámellenőrzések mellett egyéb célokat is szolgálhatnak, így például a határellenőrzést. |
| --- | --- |

(29)

A tagállami vámhatóságok külső határokon játszott fontos szerepének elismerése, és annak biztosítása érdekében, hogy elegendő eszköz álljon rendelkezésükre széles körű feladataik végrehajtásához az említett határokon, a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogatására szolgáló eszköznek kell biztosítania az említett nemzeti hatóságok részére a vámellenőrzés elvégzésére szolgáló berendezésekbe irányuló beruházáshoz szükséges finanszírozást, valamint olyan berendezéseket, amelyek a vámellenőrzések mellett egyéb célokat is szolgálhatnak, így például a határellenőrzést.

| (30) | A legtöbb vámellenőrzési berendezés és információs és kommunikációs technológiai (IKT) rendszer egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet az Unió más jogi aktusainak, így például a határigazgatásra, a vízumokra vagy a rendőrségi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzésére. Az Alapot ezért két, egymást kiegészítő eszközként dolgozták ki, amelyek különálló, de kiegészítő hatállyal rendelkeznek a berendezések beszerzésére vonatkozóan. Egyrészt az eszköz pénzügyileg támogatni fog olyan berendezéseket és IKT-rendszereket, amelyek elsődleges célja az integrált határigazgatás, és lehetővé fogja tenni azoknak a vámellenőrzés kiegészítő területén való használatát is. Másrészt a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogatására szolgáló eszköz olyan berendezéseket fog pénzügyileg támogatni, amelyek fő célja a vámellenőrzés, és lehetővé fogja tenni azoknak további célokra, így például határellenőrzésre és biztonságra való használatát is. Az ilyen szereposztás elő fogja mozdítani az ügynökségközi együttműködést az európai integrált határigazgatásnak az (EU) 2019/1896 rendeletben szabályozott egyik elemeként, ezáltal lehetővé téve a vámügyi és a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok együttműködését, és maximalizálva az uniós költségvetés hatását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén. |
| --- | --- |

(30)

A legtöbb vámellenőrzési berendezés és információs és kommunikációs technológiai (IKT) rendszer egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet az Unió más jogi aktusainak, így például a határigazgatásra, a vízumokra vagy a rendőrségi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzésére. Az Alapot ezért két, egymást kiegészítő eszközként dolgozták ki, amelyek különálló, de kiegészítő hatállyal rendelkeznek a berendezések beszerzésére vonatkozóan. Egyrészt az eszköz pénzügyileg támogatni fog olyan berendezéseket és IKT-rendszereket, amelyek elsődleges célja az integrált határigazgatás, és lehetővé fogja tenni azoknak a vámellenőrzés kiegészítő területén való használatát is. Másrészt a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogatására szolgáló eszköz olyan berendezéseket fog pénzügyileg támogatni, amelyek fő célja a vámellenőrzés, és lehetővé fogja tenni azoknak további célokra, így például határellenőrzésre és biztonságra való használatát is. Az ilyen szereposztás elő fogja mozdítani az ügynökségközi együttműködést az európai integrált határigazgatásnak az (EU) 2019/1896 rendeletben szabályozott egyik elemeként, ezáltal lehetővé téve a vámügyi és a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok együttműködését, és maximalizálva az uniós költségvetés hatását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén.

| (31) | A tengeri határőrizet a parti őrség által az Unió tengerparti területén ellátott egyik feladat. A partvédelmi feladatokat ellátó nemzeti hatóságok széles körű feladatokért felelnek, amelyek magukban foglalhatják a tengerparti biztonságot, védelmet, a kutatási és mentési műveleteket, a határellenőrzést, a halászati ellenőrzést, a vámellenőrzést, az általános jogérvényesítést és a környezetvédelmet, de nem korlátozódnak azokra. A partvédelmi feladatok széles köre miatt az említett feladatok különböző uniós szakpolitikák hatókörébe tartoznak, amelyeknek a kézzelfoghatóbb és hatékonyabb eredmények elérése érdekében szinergiákra kell törekedniük. |
| --- | --- |

(31)

A tengeri határőrizet a parti őrség által az Unió tengerparti területén ellátott egyik feladat. A partvédelmi feladatokat ellátó nemzeti hatóságok széles körű feladatokért felelnek, amelyek magukban foglalhatják a tengerparti biztonságot, védelmet, a kutatási és mentési műveleteket, a határellenőrzést, a halászati ellenőrzést, a vámellenőrzést, az általános jogérvényesítést és a környezetvédelmet, de nem korlátozódnak azokra. A partvédelmi feladatok széles köre miatt az említett feladatok különböző uniós szakpolitikák hatókörébe tartoznak, amelyeknek a kézzelfoghatóbb és hatékonyabb eredmények elérése érdekében szinergiákra kell törekedniük.

| (32) | Az eszköz keretében finanszírozott, a tengeri határőrizethez kapcsolódó intézkedések végrehajtásakor a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a tengeri kutatási és mentési műveleteket illetően fennálló nemzetközi kötelezettségeikre. E tekintetben lehetővé kell tenni az eszköz keretében támogatott berendezések és rendszerek használatát kutatási és mentési műveletekben olyan helyzetekben, amelyek egy tengeri határőrizeti művelet során merülhetnek fel. |
| --- | --- |

(32)

Az eszköz keretében finanszírozott, a tengeri határőrizethez kapcsolódó intézkedések végrehajtásakor a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a tengeri kutatási és mentési műveleteket illetően fennálló nemzetközi kötelezettségeikre. E tekintetben lehetővé kell tenni az eszköz keretében támogatott berendezések és rendszerek használatát kutatási és mentési műveletekben olyan helyzetekben, amelyek egy tengeri határőrizeti művelet során merülhetnek fel.

| (33) | Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (26) létrehozott Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az (EU) 2019/473 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) létrehozott Európai Halászati Ellenőrző Hivatal közötti, partvédelmi feladatokra irányuló uniós együttműködés mellett a tengerparti területen végzett tevékenységek jobb koherenciáját kell elérni nemzeti szinten is. A tengerparti környezetben tevékenykedő különféle szereplők közötti szinergiáknak összhangban kell lenniük az európai integrált határigazgatási és tengerparti védelmi stratégiákkal. |
| --- | --- |

(33)

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (26) létrehozott Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az (EU) 2019/473 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) létrehozott Európai Halászati Ellenőrző Hivatal közötti, partvédelmi feladatokra irányuló uniós együttműködés mellett a tengerparti területen végzett tevékenységek jobb koherenciáját kell elérni nemzeti szinten is. A tengerparti környezetben tevékenykedő különféle szereplők közötti szinergiáknak összhangban kell lenniük az európai integrált határigazgatási és tengerparti védelmi stratégiákkal.

| (34) | A tengerparti tevékenységek kiegészítő jellegének megerősítése és következetességének fokozása, az erőfeszítések duplikációjának elkerülése és a költségvetési megszorítások enyhítése érdekében egy olyan, költséges tevékenységekkel járó területen, mint a tengerparti terület, lehetővé kell tenni az eszköz használatát – kiegészítő jelleggel – a többcélú jelleggel bíró tengerparti műveletek támogatására is. |
| --- | --- |

(34)

A tengerparti tevékenységek kiegészítő jellegének megerősítése és következetességének fokozása, az erőfeszítések duplikációjának elkerülése és a költségvetési megszorítások enyhítése érdekében egy olyan, költséges tevékenységekkel járó területen, mint a tengerparti terület, lehetővé kell tenni az eszköz használatát – kiegészítő jelleggel – a többcélú jelleggel bíró tengerparti műveletek támogatására is.

| (35) | Lehetővé kell tenni az eszköz keretében finanszírozott berendezések és IKT-rendszerek használatát az (EU) 2021/1149 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (28) létrehozott Belső Biztonsági Alap és az (EU) 2021/1147 rendelettel létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap célkitűzéseinek elérése érdekében is. Az ilyen berendezéseknek és IKT-rendszereknek hozzáférhetőknek és bevethetőknek kell maradniuk hatékony és biztonságos határellenőrzési tevékenységek céljára, és az ilyen berendezéseknek és IKT-rendszereknek a Belső Biztonsági Alap, valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap céljaira történő használatát időben korlátozni kell. |
| --- | --- |

(35)

Lehetővé kell tenni az eszköz keretében finanszírozott berendezések és IKT-rendszerek használatát az (EU) 2021/1149 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (28) létrehozott Belső Biztonsági Alap és az (EU) 2021/1147 rendelettel létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap célkitűzéseinek elérése érdekében is. Az ilyen berendezéseknek és IKT-rendszereknek hozzáférhetőknek és bevethetőknek kell maradniuk hatékony és biztonságos határellenőrzési tevékenységek céljára, és az ilyen berendezéseknek és IKT-rendszereknek a Belső Biztonsági Alap, valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap céljaira történő használatát időben korlátozni kell.

| (36) | Az eszköznek, összhangban annak egyedi célkitűzéseivel, elsődlegesen a belső uniós szakpolitikát kell szolgálnia. Ugyanakkor az eszköznek adott esetben tudnia kell támogatni az uniós prioritásokkal összhangban lévő intézkedéseket harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban is. Az említett intézkedéseket az Unió külső finanszírozási eszközeiből támogatott egyéb, Unión kívüli fellépésekkel teljes szinergiában és koherenciában, valamint azokat kiegészítve kell végrehajtani. Így különösen, az ilyen intézkedéseket oly módon kell végrehajtani, amely biztosítja a külső uniós szakpolitikával való teljes koherenciát, tiszteletben tartja a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét, valamint összhangban áll a szóban forgó országra vagy régióra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal. Az ilyen intézkedéseknek olyan intézkedésekre is összpontosítaniuk kell, amelyek nem fejlesztés-orientáltak, a belső uniós szakpolitika érdekeit kell szolgálniuk, és összhangban kell lenniük az Unión belül végzett tevékenységekkel. Félidős és visszamenőleges értékelései során a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania az intézkedések harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban történő végrehajtására. |
| --- | --- |

(36)

Az eszköznek, összhangban annak egyedi célkitűzéseivel, elsődlegesen a belső uniós szakpolitikát kell szolgálnia. Ugyanakkor az eszköznek adott esetben tudnia kell támogatni az uniós prioritásokkal összhangban lévő intézkedéseket harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban is. Az említett intézkedéseket az Unió külső finanszírozási eszközeiből támogatott egyéb, Unión kívüli fellépésekkel teljes szinergiában és koherenciában, valamint azokat kiegészítve kell végrehajtani. Így különösen, az ilyen intézkedéseket oly módon kell végrehajtani, amely biztosítja a külső uniós szakpolitikával való teljes koherenciát, tiszteletben tartja a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét, valamint összhangban áll a szóban forgó országra vagy régióra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal. Az ilyen intézkedéseknek olyan intézkedésekre is összpontosítaniuk kell, amelyek nem fejlesztés-orientáltak, a belső uniós szakpolitika érdekeit kell szolgálniuk, és összhangban kell lenniük az Unión belül végzett tevékenységekkel. Félidős és visszamenőleges értékelései során a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania az intézkedések harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban történő végrehajtására.

| (37) | Az uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek esetében az uniós beavatkozás hozzáadott értéket biztosíthat az egyedül tagállamok által végrehajtott intézkedésekhez képest. Mivel az Unió a tagállamoknál alkalmasabb helyzetben van ahhoz, hogy keretet biztosítson az uniós szolidaritás kifejezéséhez a határigazgatás és a közös vízumpolitika területén, valamint hogy platformot nyújtson az említett szakpolitikákat alátámasztó közös nagyméretű IT-rendszerek fejlesztéséhez, az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia különösen a nemzeti és uniós képességek megerősítéséhez az említett területeken. |
| --- | --- |

(37)

Az uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek esetében az uniós beavatkozás hozzáadott értéket biztosíthat az egyedül tagállamok által végrehajtott intézkedésekhez képest. Mivel az Unió a tagállamoknál alkalmasabb helyzetben van ahhoz, hogy keretet biztosítson az uniós szolidaritás kifejezéséhez a határigazgatás és a közös vízumpolitika területén, valamint hogy platformot nyújtson az említett szakpolitikákat alátámasztó közös nagyméretű IT-rendszerek fejlesztéséhez, az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia különösen a nemzeti és uniós képességek megerősítéséhez az említett területeken.

| (38) | Az eszköz által támogatott intézkedések népszerűsítése során az uniós finanszírozás címzettjeinek a célközönség nyelvén vagy nyelvein kell tájékoztatást nyújtaniuk. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az említett finanszírozás címzettjeinek az intézkedéssel kapcsolatos kommunikációjuk során hivatkozniuk kell a finanszírozás eredetére. A címzetteknek e célból gondoskodniuk kell arról, hogy a médiának és a nyilvánosságnak szánt minden kommunikációs anyag feltüntesse az Unió emblémáját, és kifejezetten megemlítse az Uniótól kapott pénzügyi támogatást. |
| --- | --- |

(38)

Az eszköz által támogatott intézkedések népszerűsítése során az uniós finanszírozás címzettjeinek a célközönség nyelvén vagy nyelvein kell tájékoztatást nyújtaniuk. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az említett finanszírozás címzettjeinek az intézkedéssel kapcsolatos kommunikációjuk során hivatkozniuk kell a finanszírozás eredetére. A címzetteknek e célból gondoskodniuk kell arról, hogy a médiának és a nyilvánosságnak szánt minden kommunikációs anyag feltüntesse az Unió emblémáját, és kifejezetten megemlítse az Uniótól kapott pénzügyi támogatást.

| (39) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az eszköz keretében rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat az eszköz végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és információcsere előmozdítására fordítsa. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az eszköz keretében rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat az eszköz végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és információcsere előmozdítására fordítsa.

| (40) | A tematikus eszközből közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásról a Bizottságnak kellő időben tájékoztatást kell közzé tennie, és adott esetben frissítenie kell az ilyen tájékoztatást. Lehetővé kell tenni az adatok egyedi célkitűzés, a kedvezményezett neve, a jogi kötelezettségvállalás összege, valamint az intézkedés jellege és célja szerinti rendszerezését. |
| --- | --- |

(40)

A tematikus eszközből közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásról a Bizottságnak kellő időben tájékoztatást kell közzé tennie, és adott esetben frissítenie kell az ilyen tájékoztatást. Lehetővé kell tenni az adatok egyedi célkitűzés, a kedvezményezett neve, a jogi kötelezettségvállalás összege, valamint az intézkedés jellege és célja szerinti rendszerezését.

| (41) | Valamely tagállam olyannak tekinthető, mint amely nem felel meg a releváns uniós vívmányoknak – így az eszköz keretében nyújtott működési támogatás felhasználása tekintetében –, ha nem teljesítette a Szerződések alapján a határigazgatás és a vízumpolitika területén fennálló kötelezettségeit – ideértve az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeket is –, ha fennáll egyértelmű kockázata annak, hogy az említett tagállam súlyosan megsérti az Unió értékeit a határigazgatásra és a vízumpolitikára vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása során, vagy ha valamely, az (EU) 1053/2013 rendeletben megállapított schengeni értékelési és monitoringmechanizmus keretében született értékelési jelentés hiányosságokat azonosított a releváns területen. |
| --- | --- |

(41)

Valamely tagállam olyannak tekinthető, mint amely nem felel meg a releváns uniós vívmányoknak – így az eszköz keretében nyújtott működési támogatás felhasználása tekintetében –, ha nem teljesítette a Szerződések alapján a határigazgatás és a vízumpolitika területén fennálló kötelezettségeit – ideértve az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeket is –, ha fennáll egyértelmű kockázata annak, hogy az említett tagállam súlyosan megsérti az Unió értékeit a határigazgatásra és a vízumpolitikára vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása során, vagy ha valamely, az (EU) 1053/2013 rendeletben megállapított schengeni értékelési és monitoringmechanizmus keretében született értékelési jelentés hiányosságokat azonosított a releváns területen.

| (42) | Az eszköznek biztosítania kell, hogy fennáll a forrásoknak az e rendeletben megállapított célkitűzések megvalósítását szolgáló méltányos és átlátható elosztása. Az átláthatósági követelményeknek való megfelelés érdekében a Bizottságnak tájékoztatást kell közzé tennie a tematikus eszköz éves és többéves munkaprogramjairól. Az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban minden egyes tagállamnak biztosítania kell, hogy a programjának jóváhagyásától számított hat hónapon belül működik egy olyan honlap, amelyen elérhető a programjára vonatkozó tájékoztatás, lefedve a program célkitűzéseit, tevékenységeit, a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket és az eredményeket. |
| --- | --- |

(42)

Az eszköznek biztosítania kell, hogy fennáll a forrásoknak az e rendeletben megállapított célkitűzések megvalósítását szolgáló méltányos és átlátható elosztása. Az átláthatósági követelményeknek való megfelelés érdekében a Bizottságnak tájékoztatást kell közzé tennie a tematikus eszköz éves és többéves munkaprogramjairól. Az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban minden egyes tagállamnak biztosítania kell, hogy a programjának jóváhagyásától számított hat hónapon belül működik egy olyan honlap, amelyen elérhető a programjára vonatkozó tájékoztatás, lefedve a program célkitűzéseit, tevékenységeit, a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket és az eredményeket.

| (43) | E rendeletben meg kell határozni a tagállami programokra szánt kezdeti összegeket, amelyek az I. mellékletben meghatározott rögzített összegekből és az említett mellékletben megállapított kritériumok alapján kiszámított összegből állnak, és amelyek tükrözik a szárazföldi és tengeri határszakaszok hosszát és a rájuk gyakorolt hatás erősségét, a repülőtereken és a konzulátusokon tapasztalható munkaterhet, valamint a konzulátusok számát. Tekintettel azon tagállamok speciális szükségleteire, amelyek az egy főre jutó legmagasabb számú menedékjog iránti kérelemmel szembesültek 2018-ban és 2019-ben, helyénvaló Ciprus, Málta és Görögország esetében növelni a rögzített összegeket. |
| --- | --- |

(43)

E rendeletben meg kell határozni a tagállami programokra szánt kezdeti összegeket, amelyek az I. mellékletben meghatározott rögzített összegekből és az említett mellékletben megállapított kritériumok alapján kiszámított összegből állnak, és amelyek tükrözik a szárazföldi és tengeri határszakaszok hosszát és a rájuk gyakorolt hatás erősségét, a repülőtereken és a konzulátusokon tapasztalható munkaterhet, valamint a konzulátusok számát. Tekintettel azon tagállamok speciális szükségleteire, amelyek az egy főre jutó legmagasabb számú menedékjog iránti kérelemmel szembesültek 2018-ban és 2019-ben, helyénvaló Ciprus, Málta és Görögország esetében növelni a rögzített összegeket.

| (44) | A tagállami programokra szánt kezdeti összegek kell, hogy a tagállamok hosszú távú beruházásainak alapját képezzék. A kiindulási helyzetben bekövetkező változásoknak – így például a külső határokon jelentkező nyomás, valamint a külső határokon és a konzulátusokon tapasztalható munkateher – figyelembevétele érdekében a programozási időszak félidejében egy kiegészítő összeget kell a tagállamok számára allokálni, amelynek az I. melléklettel összhangban statisztikai adatokon kell alapulnia, figyelembe véve a programvégrehajtásuk állását is. |
| --- | --- |

(44)

A tagállami programokra szánt kezdeti összegek kell, hogy a tagállamok hosszú távú beruházásainak alapját képezzék. A kiindulási helyzetben bekövetkező változásoknak – így például a külső határokon jelentkező nyomás, valamint a külső határokon és a konzulátusokon tapasztalható munkateher – figyelembevétele érdekében a programozási időszak félidejében egy kiegészítő összeget kell a tagállamok számára allokálni, amelynek az I. melléklettel összhangban statisztikai adatokon kell alapulnia, figyelembe véve a programvégrehajtásuk állását is.

| (45) | A Bizottságnak el kell végeznie e rendelet félidős értékelését. E félidős értékelést az eszköz eredményességének és uniós hozzáadott értékének értékelésére kell felhasználni, és annak átlátható áttekintést kell nyújtania arról, hogy miként hajtották végre az eszközt. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottságnak el kell végeznie e rendelet félidős értékelését. E félidős értékelést az eszköz eredményességének és uniós hozzáadott értékének értékelésére kell felhasználni, és annak átlátható áttekintést kell nyújtania arról, hogy miként hajtották végre az eszközt.

| (46) | mivel a határigazgatás és a vízumpolitika területén folyamatosan változnak a kihívások, szükséges a finanszírozás allokációját hozzáigazítani a vízumpolitikára és a határigazgatásra vonatkozó prioritások változásaihoz – beleértve a határon jelentkező megnövekedett nyomás eredményeként bekövetkező változásokat is –, továbbá szükséges a legmagasabb uniós hozzáadott értéket képviselő prioritások felé kell irányítani a finanszírozást. A sürgető igényekre, valamint a szakpolitika és az uniós prioritások változásaira való reagálás, továbbá a finanszírozásnak a magas szintű uniós hozzáadott értéket képviselő intézkedések felé való irányítása érdekében a finanszírozás egy részét időszakonként – egy tematikus eszköz útján – egyedi intézkedésekre, uniós intézkedésekre és szükséghelyzeti támogatásra kell allokálni. A tematikus eszköz rugalmasságot kínál az eszköz kezelése során, és azt tagállami programokon keresztül is végre lehet hajtani. |
| --- | --- |

(46)

mivel a határigazgatás és a vízumpolitika területén folyamatosan változnak a kihívások, szükséges a finanszírozás allokációját hozzáigazítani a vízumpolitikára és a határigazgatásra vonatkozó prioritások változásaihoz – beleértve a határon jelentkező megnövekedett nyomás eredményeként bekövetkező változásokat is –, továbbá szükséges a legmagasabb uniós hozzáadott értéket képviselő prioritások felé kell irányítani a finanszírozást. A sürgető igényekre, valamint a szakpolitika és az uniós prioritások változásaira való reagálás, továbbá a finanszírozásnak a magas szintű uniós hozzáadott értéket képviselő intézkedések felé való irányítása érdekében a finanszírozás egy részét időszakonként – egy tematikus eszköz útján – egyedi intézkedésekre, uniós intézkedésekre és szükséghelyzeti támogatásra kell allokálni. A tematikus eszköz rugalmasságot kínál az eszköz kezelése során, és azt tagállami programokon keresztül is végre lehet hajtani.

| (47) | A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a programallokációjuk egy részét a IV. mellékletben felsorolt intézkedések finanszírozására használják azáltal, hogy ezek nagyobb uniós hozzájárulásban részesülnek. |
| --- | --- |

(47)

A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a programallokációjuk egy részét a IV. mellékletben felsorolt intézkedések finanszírozására használják azáltal, hogy ezek nagyobb uniós hozzájárulásban részesülnek.

| (48) | Az eszköznek hozzá kell járulnia olyan működési költségek támogatásához, amelyek a határigazgatáshoz, a közös vízumpolitikához és a nagyméretű IT-rendszerekhez kapcsolódnak annak lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára, hogy fenntartsák az Unió egésze számára létfontosságú képességeket. Az ilyen támogatásnak az eszköz célkitűzéseihez kapcsolódó konkrét költségek teljes visszatérítéséből kell állnia, és a tagállami programok szerves részét kell képeznie. |
| --- | --- |

(48)

Az eszköznek hozzá kell járulnia olyan működési költségek támogatásához, amelyek a határigazgatáshoz, a közös vízumpolitikához és a nagyméretű IT-rendszerekhez kapcsolódnak annak lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára, hogy fenntartsák az Unió egésze számára létfontosságú képességeket. Az ilyen támogatásnak az eszköz célkitűzéseihez kapcsolódó konkrét költségek teljes visszatérítéséből kell állnia, és a tagállami programok szerves részét kell képeznie.

| (49) | Az eszköz keretében rendelkezésre álló források egy részét – a kezdeti allokációjukon felül – tagállami programokra is lehetne allokálni egyedi intézkedések végrehajtása céljából. Az ilyen egyedi intézkedéseket uniós szinten kell azonosítani, és azoknak olyan, uniós hozzáadott értéket képviselő intézkedéseknek kell lenniük, amelyek tagállamok közötti együttműködést igényelnek, vagy olyan intézkedéseknek, amelyekre az Unión belüli, egy vagy több tagállam számára kiegészítő finanszírozás rendelkezésre bocsátását igénylő fejlemények kezeléséhez van szükség, így például: tagállami programok révén technikai berendezések beszerzése, amelyekre az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek az operatív tevékenységeinek ellátásához van szüksége; a vízumkérelmek feldolgozásának korszerűsítése; nagyméretű IT-rendszerek kifejlesztése és az e rendszerek közötti interoperabilitás létrehozása. A Bizottságnak meg kell határoznia az említett egyedi intézkedéseket a munkaprogramjaiban. |
| --- | --- |

(49)

Az eszköz keretében rendelkezésre álló források egy részét – a kezdeti allokációjukon felül – tagállami programokra is lehetne allokálni egyedi intézkedések végrehajtása céljából. Az ilyen egyedi intézkedéseket uniós szinten kell azonosítani, és azoknak olyan, uniós hozzáadott értéket képviselő intézkedéseknek kell lenniük, amelyek tagállamok közötti együttműködést igényelnek, vagy olyan intézkedéseknek, amelyekre az Unión belüli, egy vagy több tagállam számára kiegészítő finanszírozás rendelkezésre bocsátását igénylő fejlemények kezeléséhez van szükség, így például: tagállami programok révén technikai berendezések beszerzése, amelyekre az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek az operatív tevékenységeinek ellátásához van szüksége; a vízumkérelmek feldolgozásának korszerűsítése; nagyméretű IT-rendszerek kifejlesztése és az e rendszerek közötti interoperabilitás létrehozása. A Bizottságnak meg kell határoznia az említett egyedi intézkedéseket a munkaprogramjaiban.

| (50) | Az eszköz szakpolitikai célkitűzéseinek tagállami programok révén történő, nemzeti szintű végrehajtásának kiegészítése érdekében az eszköznek uniós szintű intézkedésekhez is támogatást kell nyújtania. Az ilyen intézkedéseknek az eszköz beavatkozási hatókörén belüli átfogó stratégiai célokat kell szolgálniuk a szakpolitikai elemzéssel és innovációval, a transznacionális kölcsönös tanulással és partnerségekkel, valamint az új kezdeményezések és intézkedések uniós szintű tesztelésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(50)

Az eszköz szakpolitikai célkitűzéseinek tagállami programok révén történő, nemzeti szintű végrehajtásának kiegészítése érdekében az eszköznek uniós szintű intézkedésekhez is támogatást kell nyújtania. Az ilyen intézkedéseknek az eszköz beavatkozási hatókörén belüli átfogó stratégiai célokat kell szolgálniuk a szakpolitikai elemzéssel és innovációval, a transznacionális kölcsönös tanulással és partnerségekkel, valamint az új kezdeményezések és intézkedések uniós szintű tesztelésével kapcsolatban.

| (51) | Az Unió azon képességének megerősítése érdekében, hogy azonnal kezeljen sürgős és egyedi szükségleteket valamely szükséghelyzet esetében – így például harmadik országbeli állampolgárok nagy számú vagy aránytalan mértékű beáramlásakor, különösen azon határszakaszokon, amelyekre nézve az (EU) No 2019/1896 rendelet alapján magas vagy kritikus hatásszintet állapítottak meg –, vagy egyéb olyan helyzetek esetében, amelyek tekintetében kellő alátámasztást nyert, hogy azonnali fellépésre van szükség a külső határokon, lehetővé kell tenni szükséghelyzeti támogatás nyújtását az e rendeletben meghatározott kerettel összhangban. |
| --- | --- |

(51)

Az Unió azon képességének megerősítése érdekében, hogy azonnal kezeljen sürgős és egyedi szükségleteket valamely szükséghelyzet esetében – így például harmadik országbeli állampolgárok nagy számú vagy aránytalan mértékű beáramlásakor, különösen azon határszakaszokon, amelyekre nézve az (EU) No 2019/1896 rendelet alapján magas vagy kritikus hatásszintet állapítottak meg –, vagy egyéb olyan helyzetek esetében, amelyek tekintetében kellő alátámasztást nyert, hogy azonnali fellépésre van szükség a külső határokon, lehetővé kell tenni szükséghelyzeti támogatás nyújtását az e rendeletben meghatározott kerettel összhangban.

| (52) | Ez a rendelet az eszköz teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget állapít meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (29) 18. pontja értelmében. Az eszközre allokált elsődleges referenciaösszeget az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (30) II. mellékletében meghatározottak szerint meg kell növelni 2018-as árakon 1 milliárd EUR kiegészítő összeggel. |
| --- | --- |

(52)

Ez a rendelet az eszköz teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget állapít meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (29) 18. pontja értelmében. Az eszközre allokált elsődleges referenciaösszeget az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (30) II. mellékletében meghatározottak szerint meg kell növelni 2018-as árakon 1 milliárd EUR kiegészítő összeggel.

| (53) | Erre az eszközre az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (31) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(53)

Erre az eszközre az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (31) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat.

| (54) | Az intézkedések megosztott irányítás alapján történő végrehajtása céljából az eszköznek az e rendeletből, a költségvetési rendeletből és az (EU) 2021/1060 rendeletből álló koherens keret részét kell képeznie. |
| --- | --- |

(54)

Az intézkedések megosztott irányítás alapján történő végrehajtása céljából az eszköznek az e rendeletből, a költségvetési rendeletből és az (EU) 2021/1060 rendeletből álló koherens keret részét kell képeznie.

| (55) | Az (EU) 2021/1060 rendelet meghatározza a keretet az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap, az Igazságos Ámenet Alap, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, a Belső Biztonsági Alap, valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz által végrehajtandó intézkedésekhez, továbbá megállapítja különösen a megosztott irányítás keretében végrehajtott uniós alapok programozására, monitoringjára és értékelésére, irányítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Ezen túlmenően e rendeletben szükséges meghatározni az eszköznek a határigazgatás és a vízumpolitika tekintetében fennálló célkitűzéseit, és megállapítani az eszköz keretében finanszírozható intézkedésekre vonatkozó egyedi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(55)

Az (EU) 2021/1060 rendelet meghatározza a keretet az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap, az Igazságos Ámenet Alap, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, a Belső Biztonsági Alap, valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz által végrehajtandó intézkedésekhez, továbbá megállapítja különösen a megosztott irányítás keretében végrehajtott uniós alapok programozására, monitoringjára és értékelésére, irányítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Ezen túlmenően e rendeletben szükséges meghatározni az eszköznek a határigazgatás és a vízumpolitika tekintetében fennálló célkitűzéseit, és megállapítani az eszköz keretében finanszírozható intézkedésekre vonatkozó egyedi rendelkezéseket.

| (56) | Az eszközre vonatkozó előfinanszírozási rendszert az (EU) 2021/1060 rendelet határozza meg, és az egyedi előfinanszírozási arányt e rendelet állapítja meg. Emellett annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzetekre azonnal reagálni lehessen, helyénvaló egyedi előfinanszírozási arányt megállapítani a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Az előfinanszírozási rendszernek biztosítania kell, hogy a tagállamok a programjaik végrehajtásának kezdetétől rendelkezzenek eszközökkel ahhoz, hogy támogatást nyújtsanak a kedvezményezettek számára. |
| --- | --- |

(56)

Az eszközre vonatkozó előfinanszírozási rendszert az (EU) 2021/1060 rendelet határozza meg, és az egyedi előfinanszírozási arányt e rendelet állapítja meg. Emellett annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzetekre azonnal reagálni lehessen, helyénvaló egyedi előfinanszírozási arányt megállapítani a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Az előfinanszírozási rendszernek biztosítania kell, hogy a tagállamok a programjaik végrehajtásának kezdetétől rendelkezzenek eszközökkel ahhoz, hogy támogatást nyújtsanak a kedvezményezettek számára.

| (57) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek az intézkedések egyedi célkitűzéseinek elérésére és az eredmények biztosítására, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának kockázatait. Az említett választás megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozást a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

(57)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek az intézkedések egyedi célkitűzéseinek elérésére és az eredmények biztosítására, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának kockázatait. Az említett választás megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozást a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

| (58) | A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban már megkezdett intézkedésre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – uniós finanszírozásból nem támogathatók. Az uniós támogatásban bármely, az Unió érdekeire nézve hátrányos zavar elkerülése érdekében a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdetén egy korlátozott időtartamra lehetővé kell tenni, hogy az olyan, e rendelet alapján támogatott, közvetlen irányítás alá tartozó intézkedések tekintetében felmerülő költségek, amelyek már megkezdődtek, 2021. január 1-jétől még akkor is elszámolhatónak minősüljenek, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy a támogatás iránti kérelem benyújtása előtt keletkeztek. |
| --- | --- |

(58)

A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban már megkezdett intézkedésre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – uniós finanszírozásból nem támogathatók. Az uniós támogatásban bármely, az Unió érdekeire nézve hátrányos zavar elkerülése érdekében a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdetén egy korlátozott időtartamra lehetővé kell tenni, hogy az olyan, e rendelet alapján támogatott, közvetlen irányítás alá tartozó intézkedések tekintetében felmerülő költségek, amelyek már megkezdődtek, 2021. január 1-jétől még akkor is elszámolhatónak minősüljenek, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy a támogatás iránti kérelem benyújtása előtt keletkeztek.

| (59) | Az egységes ellenőrzés elvének lehető legteljesebb körű kiaknázása érdekében helyénvaló egyedi szabályokat megállapítani az olyan projektek kontrolljára és auditjára vonatkozóan, amelyekben a Bizottságtól pozitív értékelést kapott, belső kontrollrendszerrel rendelkező nemzetközi szervezetek a kedvezményezettek. Az ilyen projektek esetében az irányító hatóságok számára lehetővé kell tenni irányítási ellenőrzéseik korlátozását, feltéve, hogy a kedvezményezett kellő időben benyújtja a projekt haladására és az alapul szolgáló kiadások elszámolhatóságára vonatkozó valamennyi szükséges adatot és információt. Emellett, amennyiben egy ilyen nemzetközi szervezet által végrehajtott projekt valamely auditminta részét képezi, lehetővé kell tenni az audithatóság számára, hogy munkáját a „Megbízások megállapodás szerinti eljárások végrehajtására pénzügyi tájékoztatással kapcsolatban” című, 4400. számú, kapcsolódó szolgáltatásokról szóló nemzetközi standard (ISRS) elveivel összhangban végezze el. |
| --- | --- |

(59)

Az egységes ellenőrzés elvének lehető legteljesebb körű kiaknázása érdekében helyénvaló egyedi szabályokat megállapítani az olyan projektek kontrolljára és auditjára vonatkozóan, amelyekben a Bizottságtól pozitív értékelést kapott, belső kontrollrendszerrel rendelkező nemzetközi szervezetek a kedvezményezettek. Az ilyen projektek esetében az irányító hatóságok számára lehetővé kell tenni irányítási ellenőrzéseik korlátozását, feltéve, hogy a kedvezményezett kellő időben benyújtja a projekt haladására és az alapul szolgáló kiadások elszámolhatóságára vonatkozó valamennyi szükséges adatot és információt. Emellett, amennyiben egy ilyen nemzetközi szervezet által végrehajtott projekt valamely auditminta részét képezi, lehetővé kell tenni az audithatóság számára, hogy munkáját a „Megbízások megállapodás szerinti eljárások végrehajtására pénzügyi tájékoztatással kapcsolatban” című, 4400. számú, kapcsolódó szolgáltatásokról szóló nemzetközi standard (ISRS) elveivel összhangban végezze el.

| (60) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (32), valamint a 2988/95/EK, Euratom (33), a 2185/96/Euratom, EK (34) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (35) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok, többek között a csalás megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban nyomozást és vádhatósági eljárást folytathat az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék és – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, továbbá gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak maradéktalanul együtt kell működniük, és meg kell adniuk minden szükséges támogatást az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei számára az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(60)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (32), valamint a 2988/95/EK, Euratom (33), a 2185/96/Euratom, EK (34) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (35) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok, többek között a csalás megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban nyomozást és vádhatósági eljárást folytathat az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék és – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, továbbá gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak maradéktalanul együtt kell működniük, és meg kell adniuk minden szükséges támogatást az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei számára az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatban.

| (61) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(61)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (62) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (37) alapján a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel az eszköz szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
| --- | --- |

(62)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (37) alapján a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel az eszköz szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (63) | Az EUMSZ 349. cikke alapján, valamint összhangban a Tanács által a 2018. április 12-i következtetéseiben támogatott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel a releváns tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a programjaik foglalkozzanak a legkülső régiókat érintő, felmerülő fenyegetésekkel. Az eszköznek megfelelő forrásokkal kell támogatnia az említett tagállamokat, hogy adott esetben segítsék a legkülső régiókat. |
| --- | --- |

(63)

Az EUMSZ 349. cikke alapján, valamint összhangban a Tanács által a 2018. április 12-i következtetéseiben támogatott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel a releváns tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a programjaik foglalkozzanak a legkülső régiókat érintő, felmerülő fenyegetésekkel. Az eszköznek megfelelő forrásokkal kell támogatnia az említett tagállamokat, hogy adott esetben segítsék a legkülső régiókat.

| (64) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (38) (22) és (23) bekezdése alapján az eszközt egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. Az említett követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az eszköz gyakorlatban kifejtett hatásai. Az eszköz eredményeinek mérése érdekében mutatókat és kapcsolódó célokat kell meghatározni az eszköz minden egyes egyedi célkitűzése tekintetében. Az említett mutatóknak minőségi és mennyiségi mutatókat is magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(64)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (38) (22) és (23) bekezdése alapján az eszközt egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. Az említett követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az eszköz gyakorlatban kifejtett hatásai. Az eszköz eredményeinek mérése érdekében mutatókat és kapcsolódó célokat kell meghatározni az eszköz minden egyes egyedi célkitűzése tekintetében. Az említett mutatóknak minőségi és mennyiségi mutatókat is magukban kell foglalniuk.

| (65) | Tükrözve az éghajlatváltozással szembeni fellépés fontosságát, összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodás (39) végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásaival és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira vonatkozó kötelezettségvállalással, az e rendelet alapján végrehajtott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon átfogó cél eléréséhez, hogy a többéves pénzügyi keret valamennyi kiadásának 30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések általános érvényesítésére fordítsák, továbbá azon ambíció eléréséhez, hogy 2024-ben a költségvetés 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig a 10 %-át a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásokra fordítsák, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket. Az eszköznek olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az Unió éghajlatpolitikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, és nem okoznak jelentős kárt az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (40) 17. cikke értelmében vett környezetvédelmi célkitűzések tekintetében. |
| --- | --- |

(65)

Tükrözve az éghajlatváltozással szembeni fellépés fontosságát, összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodás (39) végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásaival és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira vonatkozó kötelezettségvállalással, az e rendelet alapján végrehajtott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon átfogó cél eléréséhez, hogy a többéves pénzügyi keret valamennyi kiadásának 30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések általános érvényesítésére fordítsák, továbbá azon ambíció eléréséhez, hogy 2024-ben a költségvetés 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig a 10 %-át a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásokra fordítsák, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket. Az eszköznek olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az Unió éghajlatpolitikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, és nem okoznak jelentős kárt az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (40) 17. cikke értelmében vett környezetvédelmi célkitűzések tekintetében.

| (66) | Az 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (41) és a 2014–2020-as programozási időszakra alkalmazandó minden jogi aktust továbbra is alkalmazni kell az eszköz keretében a 2014–2020-as programozási időszakban támogatott programokra és projektekre. Mivel az 514/2014/EU rendelet végrehajtási időszaka átfedésben van az e rendelet hatálya alá tartozó programozási időszakkal, továbbá az említett rendelet által jóváhagyott bizonyos projektek végrehajtásában a folyamatosság biztosítása érdekében a projektek szakaszolására vonatkozó rendelkezéseket kell megállapítani. A projekt minden egyes szakaszát azon programozási időszak szabályaival összhangban kell végrehajtani, amelynek keretében az finanszírozásban részesül. |
| --- | --- |

(66)

Az 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (41) és a 2014–2020-as programozási időszakra alkalmazandó minden jogi aktust továbbra is alkalmazni kell az eszköz keretében a 2014–2020-as programozási időszakban támogatott programokra és projektekre. Mivel az 514/2014/EU rendelet végrehajtási időszaka átfedésben van az e rendelet hatálya alá tartozó programozási időszakkal, továbbá az említett rendelet által jóváhagyott bizonyos projektek végrehajtásában a folyamatosság biztosítása érdekében a projektek szakaszolására vonatkozó rendelkezéseket kell megállapítani. A projekt minden egyes szakaszát azon programozási időszak szabályaival összhangban kell végrehajtani, amelynek keretében az finanszírozásban részesül.

| (67) | Mutatók és a pénzügyi beszámolók révén a Bizottságnak és a tagállamoknak monitoring alá kell vonniuk az eszköz végrehajtását az (EU) 2021/1060 rendelet és e rendelet releváns rendelkezéseinek megfelelően. 2023-tól kezdődően a tagállamoknak éves teljesítményjelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak a legutóbbi pénzügyi évre vonatkozóan. Az említett jelentéseknek tájékoztatást kell tartalmazniuk a tagállami programok végrehajtása terén elért haladásról. A tagállamoknak az említett jelentések összegzéseit is be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A Bizottságnak az említett összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére le kell fordítania, és honlapján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie azokat, a tagállamoknak az (EU) 2021/1060 rendeletben említett honlapjaira mutató linkekkel együtt. |
| --- | --- |

(67)

Mutatók és a pénzügyi beszámolók révén a Bizottságnak és a tagállamoknak monitoring alá kell vonniuk az eszköz végrehajtását az (EU) 2021/1060 rendelet és e rendelet releváns rendelkezéseinek megfelelően. 2023-tól kezdődően a tagállamoknak éves teljesítményjelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak a legutóbbi pénzügyi évre vonatkozóan. Az említett jelentéseknek tájékoztatást kell tartalmazniuk a tagállami programok végrehajtása terén elért haladásról. A tagállamoknak az említett jelentések összegzéseit is be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A Bizottságnak az említett összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére le kell fordítania, és honlapján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie azokat, a tagállamoknak az (EU) 2021/1060 rendeletben említett honlapjaira mutató linkekkel együtt.

| (68) | Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadhasson el a III. mellékletben foglalt intézkedések listája, a magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések IV. mellékletben foglalt listája, a VII. melléklet szerinti működési támogatás, valamint a monitoring- és értékelési keret továbbfejlesztése tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(68)

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadhasson el a III. mellékletben foglalt intézkedések listája, a magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések IV. mellékletben foglalt listája, a VII. melléklet szerinti működési támogatás, valamint a monitoring- és értékelési keret továbbfejlesztése tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (69) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezen végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (42) megfelelően kell gyakorolni. A tagállamok közös kötelezettségeit – különösen a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kötelezettségeket – megállapító végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, és a programozás és a jelentéstétel keretében a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó részletes rendelkezésekkel kapcsolatos végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából – tisztán technikai természetük miatt – a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak az e rendeletben előírt szükséghelyzeti támogatás nyújtására vonatkozó döntések elfogadásához kapcsolódó, azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben az ilyen támogatás jellegéhez és céljához kapcsolódó, kellően indokolt esetekben, ez rendkívül sürgős okokból szükséges. |
| --- | --- |

(69)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezen végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (42) megfelelően kell gyakorolni. A tagállamok közös kötelezettségeit – különösen a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kötelezettségeket – megállapító végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, és a programozás és a jelentéstétel keretében a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó részletes rendelkezésekkel kapcsolatos végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából – tisztán technikai természetük miatt – a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak az e rendeletben előírt szükséghelyzeti támogatás nyújtására vonatkozó döntések elfogadásához kapcsolódó, azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben az ilyen támogatás jellegéhez és céljához kapcsolódó, kellően indokolt esetekben, ez rendkívül sürgős okokból szükséges.

| (70) | Valamely tagállam ezen eszközben való részvétele nem eshet egybe egy olyan ideiglenes pénzügyi eszközben történő részvételével, amely abban támogatja a kedvezményezett tagállamokat, hogy többek között a határokra és a vízumokra és a külső határellenőrzésre vonatkozó schengeni vívmányok végrehajtására irányuló intézkedéseket finanszírozzanak az Unió új külső határain. |
| --- | --- |

(70)

Valamely tagállam ezen eszközben való részvétele nem eshet egybe egy olyan ideiglenes pénzügyi eszközben történő részvételével, amely abban támogatja a kedvezményezett tagállamokat, hogy többek között a határokra és a vízumokra és a külső határellenőrzésre vonatkozó schengeni vívmányok végrehajtására irányuló intézkedéseket finanszírozzanak az Unió új külső határain.

| (71) | mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(71)

mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (72) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság által, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (43) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (44) 1. cikkének A. és B. pontjában említett területekhez tartoznak. |
| --- | --- |

(72)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság által, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (43) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (44) 1. cikkének A. és B. pontjában említett területekhez tartoznak.

| (73) | Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (45) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2008/146/EK határozat (46) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikke A. és B. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(73)

Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (45) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2008/146/EK határozat (46) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikke A. és B. pontjában említett területhez tartoznak.

| (74) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (47) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (48) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének A. és B. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(74)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (47) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (48) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének A. és B. pontjában említett területhez tartoznak.

| (75) | A schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országoknak az eszközben való részvétele jellegének és módjainak meghatározása érdekében további megállapodásokat kell kötni az Unió és az említett országok között a vonatkozó társulási megállapodásuk releváns rendelkezései alapján. Az ilyen megállapodásoknak az EUMSZ 218. cikke értelmében vett nemzetközi megállapodásokat kell képezniük. Annak érdekében, hogy minimálisra lehessen csökkenteni bármely esetleges eltérést azon időpont között, amikor az eszköz az érintett országra nézve kötelező erejűvé válik és a megállapodások hatálybalépése között, helyénvaló az ilyen megállapodásokról mielőbb megkezdeni a tárgyalásokat azt követően, hogy az érintett ország értesítette a Tanácsot és a Bizottságot azon döntéséről, hogy elfogadja az eszköz tartalmát, és azt a belső jogrendjében végrehajtja. Az ilyen megállapodások megkötésére azt követően kell, hogy sor kerüljön, hogy az érintett ország írásban tájékoztatást adott valamennyi belső követelményének teljesítéséről. |
| --- | --- |

(75)

A schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országoknak az eszközben való részvétele jellegének és módjainak meghatározása érdekében további megállapodásokat kell kötni az Unió és az említett országok között a vonatkozó társulási megállapodásuk releváns rendelkezései alapján. Az ilyen megállapodásoknak az EUMSZ 218. cikke értelmében vett nemzetközi megállapodásokat kell képezniük. Annak érdekében, hogy minimálisra lehessen csökkenteni bármely esetleges eltérést azon időpont között, amikor az eszköz az érintett országra nézve kötelező erejűvé válik és a megállapodások hatálybalépése között, helyénvaló az ilyen megállapodásokról mielőbb megkezdeni a tárgyalásokat azt követően, hogy az érintett ország értesítette a Tanácsot és a Bizottságot azon döntéséről, hogy elfogadja az eszköz tartalmát, és azt a belső jogrendjében végrehajtja. Az ilyen megállapodások megkötésére azt követően kell, hogy sor kerüljön, hogy az érintett ország írásban tájékoztatást adott valamennyi belső követelményének teljesítéséről.

| (76) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dániának az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapon belül kell határoznia arról, hogy e rendeletet a nemzeti jogában végre fogja-e hajtani. |
| --- | --- |

(76)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dániának az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapon belül kell határoznia arról, hogy e rendeletet a nemzeti jogában végre fogja-e hajtani.

| (77) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (49) összhangban nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(77)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (49) összhangban nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (78) | Helyénvaló összhangba hozni e rendelet alkalmazási időszakát az (EU, Euratom) 2020/2093 rendeletével. |
| --- | --- |

(78)

Helyénvaló összhangba hozni e rendelet alkalmazási időszakát az (EU, Euratom) 2020/2093 rendeletével.

| (79) | Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(79)

Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra létrehozza a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközt (a továbbiakban: az eszköz) az Integrált Határigazgatási Alap (a továbbiakban: az Alap) részeként.

Ez a rendelet – az (EU) 2021/1077 rendelettel együtt – a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra létrehozza az Alapot.

Ez a rendelet megállapítja az eszköz szakpolitikai célkitűzéseit, az eszköz egyedi célkitűzéseit és ezen egyedi célkitűzések végrehajtásához szükséges intézkedéseket, a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit és az ilyen finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „határátkelőhely”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 8. pontjában meghatározott határátkelőhely; |
| --- | --- |

1.

„határátkelőhely”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 8. pontjában meghatározott határátkelőhely;

| 2. | „európai integrált határigazgatás”: az (EU) 2019/1896 rendelet 3. cikkében említett európai integrált határigazgatás; |
| --- | --- |

2.

„európai integrált határigazgatás”: az (EU) 2019/1896 rendelet 3. cikkében említett európai integrált határigazgatás;

| 3. | „külső határok”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott külső határok és azon belső határok, amelyeken még nem szüntették meg a határellenőrzést; |
| --- | --- |

3.

„külső határok”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott külső határok és azon belső határok, amelyeken még nem szüntették meg a határellenőrzést;

| 4. | „külső határszakasz”: az (EU) 2019/1896 rendelet 2. cikkének 11. pontjában meghatározott külső határszakasz; |
| --- | --- |

4.

„külső határszakasz”: az (EU) 2019/1896 rendelet 2. cikkének 11. pontjában meghatározott külső határszakasz;

| 5. | „migrációs csomópont”: az (EU) 2019/1896 rendelet 2. cikkének 23. pontjában meghatározott migrációs csomópont; |
| --- | --- |

5.

„migrációs csomópont”: az (EU) 2019/1896 rendelet 2. cikkének 23. pontjában meghatározott migrációs csomópont;

| 6. | „azon belső határok, amelyeken még nem szüntették meg a határellenőrzést”:






  a) | egy, a schengeni vívmányokat teljeskörűen végrehajtó tagállam és egy olyan tagállam közös határa, amely a csatlakozási okmányával összhangban a schengeni vívmányok teljeskörű alkalmazására kötelezett, de amelynek esetében az említett vívmányok teljeskörű alkalmazására felhatalmazó, releváns tanácsi határozat még nem lépett hatályba; |
| --- | --- | --- |

6.

„azon belső határok, amelyeken még nem szüntették meg a határellenőrzést”:

a)

egy, a schengeni vívmányokat teljeskörűen végrehajtó tagállam és egy olyan tagállam közös határa, amely a csatlakozási okmányával összhangban a schengeni vívmányok teljeskörű alkalmazására kötelezett, de amelynek esetében az említett vívmányok teljeskörű alkalmazására felhatalmazó, releváns tanácsi határozat még nem lépett hatályba;

| b) | két olyan tagállam közös határa, amelyek a saját csatlakozási okmányukkal összhangban a schengeni vívmányok teljeskörű alkalmazására kötelezettek, de amelyek esetében az említett vívmányok teljeskörű alkalmazására felhatalmazó, releváns tanácsi határozat még nem lépett hatályba; |
| --- | --- |

b)

két olyan tagállam közös határa, amelyek a saját csatlakozási okmányukkal összhangban a schengeni vívmányok teljeskörű alkalmazására kötelezettek, de amelyek esetében az említett vívmányok teljeskörű alkalmazására felhatalmazó, releváns tanácsi határozat még nem lépett hatályba;

| 7. | „szükséghelyzet”: sürgős és kivételes nyomás eredményeként kialakuló helyzet, amikor nagyszámú vagy aránytalanul nagyszámú harmadik országbeli állampolgár lépte át, lépi át, vagy várhatóan lépi át egy vagy több tagállam külső határait, vagy amikor illegális bevándorlással vagy határokon átnyúló bűnözéssel kapcsolatos incidensek történnek egy vagy több tagállam külső határain, és az említett incidensek döntő hatással vannak a határbiztonságra olyan mértékben, hogy veszélyeztethetik a schengeni térség működését, vagy bármely egyéb olyan helyzet, amelynek tekintetében kellő alátámasztást nyert, hogy az eszköz célkitűzéseinek keretében azonnali fellépésre van szükség a külső határokon; |
| --- | --- |

7.

„szükséghelyzet”: sürgős és kivételes nyomás eredményeként kialakuló helyzet, amikor nagyszámú vagy aránytalanul nagyszámú harmadik országbeli állampolgár lépte át, lépi át, vagy várhatóan lépi át egy vagy több tagállam külső határait, vagy amikor illegális bevándorlással vagy határokon átnyúló bűnözéssel kapcsolatos incidensek történnek egy vagy több tagállam külső határain, és az említett incidensek döntő hatással vannak a határbiztonságra olyan mértékben, hogy veszélyeztethetik a schengeni térség működését, vagy bármely egyéb olyan helyzet, amelynek tekintetében kellő alátámasztást nyert, hogy az eszköz célkitűzéseinek keretében azonnali fellépésre van szükség a külső határokon;

| 8. | „egyedi intézkedések”: az eszköz célkitűzéseivel összhangban uniós hozzáadott értéket biztosító, olyan transznacionális vagy nemzeti projektek, amelyekre tekintettel egy, több vagy valamennyi tagállam kiegészítő allokációban részesülhet a programjai számára; |
| --- | --- |

8.

„egyedi intézkedések”: az eszköz célkitűzéseivel összhangban uniós hozzáadott értéket biztosító, olyan transznacionális vagy nemzeti projektek, amelyekre tekintettel egy, több vagy valamennyi tagállam kiegészítő allokációban részesülhet a programjai számára;

| 9. | „működési támogatás”: a tagállam allokációjának azon része, amelyet az Unió számára közszolgáltatást képező feladatok ellátásáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős közjogi hatóságok támogatására lehet felhasználni; |
| --- | --- |

9.

„működési támogatás”: a tagállam allokációjának azon része, amelyet az Unió számára közszolgáltatást képező feladatok ellátásáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős közjogi hatóságok támogatására lehet felhasználni;

| 10. | „uniós intézkedések”: olyan transznacionális projektek vagy az Unió szempontjából különös érdekkel bíró projektek, amelyeket az eszköz célkitűzéseinek megfelelően hajtanak végre. |
| --- | --- |

10.

„uniós intézkedések”: olyan transznacionális projektek vagy az Unió szempontjából különös érdekkel bíró projektek, amelyeket az eszköz célkitűzéseinek megfelelően hajtanak végre.

3. cikk

Az eszköz célkitűzései

(1)   Az Alap részeként az eszköz szakpolitikai célkitűzése egy erős és hatékony európai integrált határigazgatás biztosítása a külső határokon, hozzájárulva ezáltal az Unión belüli magas szintű belső biztonság biztosításához, megőrizve ugyanakkor a személyeknek az Unión belüli szabad mozgását, továbbá maradéktalanul tiszteletben tartva a releváns uniós vívmányokat, valamint az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeit, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretében az eszköz hozzájárul a következő egyedi célkitűzésekhez:

| a) | az Európai Határ- és Parti Őrség által a külső határokon végrehajtott, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságok megosztott felelősségébe tartozó, eredményes európai integrált határigazgatás támogatása a jogszerű határátlépések megkönnyítése, az illegális bevándorlás és a határokon átnyúló bűnözés megelőzése és felderítése, valamint a migrációs áramlatok eredményes kezelése érdekében; |
| --- | --- |

a)

az Európai Határ- és Parti Őrség által a külső határokon végrehajtott, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságok megosztott felelősségébe tartozó, eredményes európai integrált határigazgatás támogatása a jogszerű határátlépések megkönnyítése, az illegális bevándorlás és a határokon átnyúló bűnözés megelőzése és felderítése, valamint a migrációs áramlatok eredményes kezelése érdekében;

| b) | a közös vízumpolitika támogatása a vízumkiadás tekintetében egy összehangolt megközelítés biztosítása és a jogszerű utazás megkönnyítése érdekében, segítve egyúttal a migrációs és biztonsági kockázatok megelőzését. |
| --- | --- |

b)

a közös vízumpolitika támogatása a vízumkiadás tekintetében egy összehangolt megközelítés biztosítása és a jogszerű utazás megkönnyítése érdekében, segítve egyúttal a migrációs és biztonsági kockázatok megelőzését.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott egyedi célkitűzések keretében az eszközt a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések révén kell végrehajtani.

4. cikk

A megkülönböztetés tilalma és az alapvető jogok tiszteletben tartása

Az eszköz keretében finanszírozott intézkedéseket az uniós vívmányokban és a Chartában rögzített jogoknak és elveknek, valamint az Uniónak az alapvető jogok tekintetében fennálló nemzetközi kötelezettségeinek maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani, így különösen biztosítva a megkülönböztetés tilalma és a visszaküldés tilalma elvének való megfelelést.

5. cikk

A támogatás hatálya

(1)   A célkitűzéseinek keretében és a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedésekkel összhangban, az eszköz különösen a III. mellékletben felsorolt intézkedéseket támogatja.

Előre nem látható vagy új körülmények kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 31. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben foglalt intézkedések listájának új intézkedésekkel való kiegészítése érdekében történő módosítása céljából.

(2)   A célkitűzéseinek elérése érdekében az eszköz a 20. cikknek megfelelően támogathat – az uniós prioritásokkal összhangban – a III. mellékletben említett, adott esetben harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedéseket.

(3)   A harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedések tekintetében a Bizottság és a tagállamok – az Európai Külügyi Szolgálattal együtt, a vonatkozó felelősségi körükkel összhangban – biztosítják a releváns uniós szakpolitikákkal, stratégiákkal és eszközökkel való koordinációt. Biztosítják különösen, hogy a harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedések:

| a) | végrehajtására a más uniós eszközök révén támogatott, egyéb, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kerüljön sor; |
| --- | --- |

a)

végrehajtására a más uniós eszközök révén támogatott, egyéb, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kerüljön sor;

| b) | koherensek legyenek a külső uniós szakpolitikával, tiszteletben tartsák a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét, és összhangban legyenek a szóban forgó régióra vagy országra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal; |
| --- | --- |

b)

koherensek legyenek a külső uniós szakpolitikával, tiszteletben tartsák a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét, és összhangban legyenek a szóban forgó régióra vagy országra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal;

| c) | olyan intézkedésekre összpontosítsanak, amelyek nem fejlesztés-orientáltak; és |
| --- | --- |

c)

olyan intézkedésekre összpontosítsanak, amelyek nem fejlesztés-orientáltak; és

| d) | a belső uniós szakpolitikák érdekeit szolgálják, és összhangban legyenek az Unión belül végzett tevékenységekkel. |
| --- | --- |

d)

a belső uniós szakpolitikák érdekeit szolgálják, és összhangban legyenek az Unión belül végzett tevékenységekkel.

(4)   A következő intézkedések nem támogathatók:

| a) | a III. melléklet 1. pontjának a) alpontjában említett intézkedések azon belső határokon, amelyeken még nem szüntették meg a határellenőrzést; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet 1. pontjának a) alpontjában említett intézkedések azon belső határokon, amelyeken még nem szüntették meg a határellenőrzést;

| b) | az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikke 1. pontjának értelmében vett belső határokon történő határellenőrzés ideiglenes visszaállításával kapcsolatos intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikke 1. pontjának értelmében vett belső határokon történő határellenőrzés ideiglenes visszaállításával kapcsolatos intézkedések;

| c) | olyan intézkedések, amelyek elsődleges célja a vámellenőrzés. |
| --- | --- |

c)

olyan intézkedések, amelyek elsődleges célja a vámellenőrzés.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben szükséghelyzet következik be, az első albekezdésben említett intézkedések támogathatónak tekinthetők.

II. FEJEZET

PÉNZÜGYI ÉS VÉGREHAJTÁSI KERET

1. SZAKASZ

Közös rendelkezések

6. cikk

Általános elvek

(1)   Az eszköz keretében nyújtott támogatás kiegészíti a nemzeti, regionális és helyi beavatkozásokat, és arra összpontosít, hogy uniós hozzáadott értéket biztosítson az eszköz célkitűzéseinek eléréséhez.

(2)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az eszköz keretében és a tagállamok által nyújtott támogatás összhangban álljon az Unió releváns fellépéseivel, szakpolitikáival és prioritásaival, és kiegészítse az egyéb uniós eszközök keretében nyújtott támogatást.

(3)   Az eszközt a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a), b) és c) pontjával összhangban, közvetlen, megosztott vagy közvetett irányítás keretében kell végrehajtani.

7. cikk

Költségvetés

(1)   Az eszköznek a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakban történő végrehajtását szolgáló pénzügyi keretösszeg folyó áron 5 241 000 000 EUR.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett összeget az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet 5. cikkében előírt programspecifikus kiigazítás eredményeként meg kell növelni 2018-as árakon 1 000 000 000 EUR kiegészítő allokációval, az említett rendelet II. mellékletében meghatározottak szerint.

(3)   A pénzügyi keretösszeget a következőképpen kell felhasználni:

| a) | 3 668 000 000 EUR-t kell allokálni a tagállami programokra, ebből 200 568 000 EUR-t a 17. cikkben említett különleges átutazási rendszerre; |
| --- | --- |

a)

3 668 000 000 EUR-t kell allokálni a tagállami programokra, ebből 200 568 000 EUR-t a 17. cikkben említett különleges átutazási rendszerre;

| b) | 1 573 000 000 EUR-t kell allokálni a 8. cikkben említett tematikus eszközre. |
| --- | --- |

b)

1 573 000 000 EUR-t kell allokálni a 8. cikkben említett tematikus eszközre.

(4)   A (2) bekezdésben említett kiegészítő allokációt a 8. cikkben említett tematikus eszközre kell allokálni.

(5)   A Bizottság kezdeményezésére a pénzügyi keretösszeg legfeljebb 0,52 %-át az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkében említett technikai segítségnyújtásra kell allokálni az eszköz végrehajtása céljából.

(6)   A schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok ezen eszközben való részvétele jellegének és módjainak meghatározása érdekében – a vonatkozó társulási megállapodásuk releváns rendelkezéseivel összhangban – megállapodásokat kell kötni. Azt követően, hogy az érintett ország értesítést küldött azon döntéséről, hogy elfogadja az eszköz tartalmát, és azt belső jogrendjében végrehajtja, a vonatkozó társulási megállapodással összhangban, a Bizottság az EUMSZ 218. cikkének (3) bekezdése alapján mielőbb ajánlást nyújt be a Tanácsnak az említett megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére vonatkozóan. A Tanács késedelem nélkül határoz a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról. Az említett országoktól származó pénzügyi hozzájárulásokat hozzá kell adni az (1) bekezdésben említett pénzügyi keretösszegből rendelkezésre álló összes forráshoz.

(7)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 26. cikkével összhangban, valamely tagállam kérésére az említett rendelet hatálya alá tartozó bármely alapból, megosztott irányítás keretében a tagállamnak biztosított kezdeti allokáció legfeljebb 5 %-a átcsoportosítható az eszközhöz közvetlen vagy közvetett irányítás keretében. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

8. cikk

A tematikus eszköz felhasználására vonatkozó általános rendelkezések

(1)   A 7. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett összeget egy tematikus eszközön keresztül, rugalmasan kell allokálni, a munkaprogramokban foglaltak szerint megosztott, közvetlen vagy közvetett irányítás alkalmazásával. Tekintettel az eszköz belső jellegére, a tematikus eszköznek elsődlegesen a belső uniós szakpolitikát kell szolgálnia a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésekkel összhangban.

A tematikus eszközből származó finanszírozást annak elemeire kell felhasználni, amelyek a következők:

| a) | egyedi intézkedések; |
| --- | --- |

a)

egyedi intézkedések;

| b) | uniós intézkedések; és |
| --- | --- |

b)

uniós intézkedések; és

| c) | a 25. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás. |
| --- | --- |

c)

a 25. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás.

Az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkében említett, a Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás szintén részesül támogatásban az e rendelet 7. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett összegből.

(2)   A tematikus eszközből származó finanszírozásnak magas uniós hozzáadott értékkel bíró prioritásokra kell irányulnia, vagy azt sürgős szükségletekre válaszul kell felhasználni a II. mellékletben tükrözött, elfogadott uniós prioritásokkal összhangban, ideértve annak szükségességét, hogy meg kell védeni a külső határokat, valamint meg kell előzni és fel kell deríteni a külső határokon a határokon átnyúló bűnözést – különösen a migránsok csempészését és az emberkereskedelmet – és az irreguláris bevándorlást, továbbá hatékonyan kell kezelni a migrációs áramlatokat, és támogatni kell a közös vízumpolitikát.

Az e bekezdés első albekezdésében említett finanszírozás – a 25. cikknek megfelelően szükséghelyzeti támogatásra felhasznált finanszírozás kivételével – csak a III. mellékletben felsorolt intézkedéseket támogathat.

(3)   A Bizottság együttműködik a civil szervezetekkel és a releváns hálózatokkal, különösen az eszköz keretében finanszírozott uniós intézkedésekre vonatkozó munkaprogramok kidolgozása és értékelése céljából.

(4)   Amennyiben a tematikus eszközből származó finanszírozást közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtják a tagállamoknak, a Bizottság biztosítja, hogy ne kerüljenek kiválasztásra olyan projektek, amelyeket a Bizottság által az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások tekintetében kiadott, indokolással ellátott vélemény érint, amely kétségbe vonta a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét vagy a projektek teljesítését.

(5)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 23. cikkének és 24. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában, amennyiben a tematikus eszközből származó finanszírozást megosztott irányítás keretében hajtják végre, az érintett tagállam biztosítja, hogy – és a Bizottság értékeli, hogy vajon így van-e –, a tervezett intézkedéseket ne érintse a Bizottság által az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások tekintetében kiadott, indokolással ellátott vélemény, amely kétségbe vonta a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét vagy a projektek teljesítését.

(6)   A Bizottság megállapítja az uniós költségvetés éves előirányzatai keretében a tematikus eszköz számára rendelkezésre bocsátandó teljes összeget.

(7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján a költségvetési rendelet 110. cikkében említett finanszírozási határozatokat fogad el a tematikus eszközre vonatkozóan, azonosítva a támogatandó célkitűzéseket és intézkedéseket, és meghatározva az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett egyes elemekre szánt összegeket. A finanszírozási határozatok lehetnek évesek vagy többévesek, és vonatkozhatnak a tematikus eszköznek az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett egy vagy több elemére. Az említett végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 32. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(8)   A Bizottság biztosítja, hogy a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések közötti forráselosztás méltányos és átlátható. A Bizottság beszámol a tematikus eszköz felhasználásáról és annak az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett elemek közötti elosztásáról, beleértve az uniós intézkedések keretében harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtott intézkedésekhez nyújtott támogatást is.

(9)   A (7) bekezdésben említett finanszírozási határozat elfogadását követően a Bizottság ennek megfelelően módosíthatja a tagállami programokat.

2. SZAKASZ

Megosztott irányítással történő támogatás és végrehajtás

9. cikk

Hatály

(1)   Ez a szakasz a 7. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett összegre és a 8. cikkben említett tematikus eszközre vonatkozó finanszírozási határozatnak megfelelően, megosztott irányítás keretében végrehajtandó kiegészítő forrásokra alkalmazandó.

(2)   Az e szakasz szerinti támogatást a költségvetési rendelet 63. cikkével és az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban megosztott irányítás keretében kell végrehajtani.

10. cikk

Költségvetési források

(1)   A 7. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett összeget a tagállami programokra kell indikatív jelleggel allokálni a következők szerint:

| a) | 3 057 000 000 EUR az I. melléklettel összhangban; |
| --- | --- |

a)

3 057 000 000 EUR az I. melléklettel összhangban;

| b) | 611 000 000 EUR a tagállami programokra szánt allokációknak a 14. cikk (1) bekezdésében említett kiigazítása céljából. |
| --- | --- |

b)

611 000 000 EUR a tagállami programokra szánt allokációknak a 14. cikk (1) bekezdésében említett kiigazítása céljából.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés b) pontjában említett összeget nem allokálták maradéktalanul, a fennmaradó összeget hozzá lehet adni a 7. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett összeghez.

11. cikk

Előfinanszírozás

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 90. cikkének (4) bekezdésével összhangban az eszközre vonatkozó előfinanszírozást – a rendelkezésre álló forrásokra figyelemmel – éves részletekben kell kifizetni minden év július 1-je előtt, a következőképpen:

| a) | 2021: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %;

| b) | 2022: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %;

| c) | 2023: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %;

| d) | 2024: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %;

| e) | 2025: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %;

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

(2)   Amennyiben egy tagállami programot 2021. július 1. után fogadnak el, a korábbi részleteket az elfogadásának évében kell kifizetni.

12. cikk

Társfinanszírozási arányok

(1)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás nem haladhatja meg az összes elszámolható kiadás 75 %-át valamely projekt esetében.

(2)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 90 %-ára növelhető az egyedi intézkedések keretében végrehajtott projektek esetében.

(3)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 90 %-ára növelhető a IV. mellékletben felsorolt intézkedések esetében.

(4)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a működési támogatás esetében, beleértve a 17. cikkben említett különleges átutazási rendszert is.

(5)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető az (EU) 2018/1240 rendelet 85. cikkének (2) vagy (3) bekezdésével összhangban.

(6)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a 25. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás esetében.

(7)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a tagállamok kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás esetében, az (EU) 2021/1060 rendelet 36. cikke (5) bekezdése b) pontjának vi. alpontjában meghatározott korlátok között.

(8)   A tagállami programot jóváhagyó bizottsági határozat megállapítja a társfinanszírozási arányt és az eszközből nyújtható támogatás maximális összegét az (1)–(7) bekezdésben említett, a hozzájárulás által fedezett intézkedéstípusok esetében.

(9)   A tagállami programot jóváhagyó bizottsági határozat meghatározza minden egyes intézkedéstípus esetében, hogy a társfinanszírozási arányt a következők közül melyikre alkalmazzák:

| a) | a teljes hozzájárulás, beleértve a köz- és a magánszféra hozzájárulását is; vagy |
| --- | --- |

a)

a teljes hozzájárulás, beleértve a köz- és a magánszféra hozzájárulását is; vagy

| b) | csak a közszféra hozzájárulása. |
| --- | --- |

b)

csak a közszféra hozzájárulása.

13. cikk

Tagállami programok

(1)   Minden egyes tagállam biztosítja, hogy a programjában követett prioritások összhangban álljanak a határigazgatás és a vízumpolitika területén meglévő uniós prioritásokkal és kihívásokkal, és választ adjanak azokra, továbbá hogy maradéktalanul összhangban legyenek a releváns uniós vívmányokkal, valamint az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeivel, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei. Programjaik prioritásainak meghatározásakor a tagállamok biztosítják, hogy a programjaikban megfelelően foglalkozzanak a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedésekkel.

Tekintettel az eszköz belső jellegére, a tagállami programoknak elsődlegesen a belső uniós szakpolitikát kell szolgálniuk, az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésekkel összhangban.

A Bizottság az (EU) 2021/1060 rendelet 23. cikkével összhangban értékeli a tagállami programokat.

(2)   A 10. cikk (1) bekezdése szerint allokált forrásokon belül és e cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, minden egyes tagállam a programján belül legalább 10 %-nyi forrást allokál a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre.

(3)   Valamely tagállam csak akkor allokálhat a (2) bekezdésben említett minimális százalékaránynál kevesebbet, ha a programjában részletes magyarázatot ad arra, hogy az említett szint alatti forrásallokálás miért nem veszélyeztetné a releváns célkitűzés elérését.

(4)   A Bizottság biztosítja, hogy a tagállami programok kidolgozásakor – már korai szakaszban és megfelelő időben – figyelembe vegyék a releváns decentralizált ügynökségek – különösen az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, az eu-LISA és a 168/2007/EK tanácsi rendelettel (50) létrehozott, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – tudását és szakértelmét a hatáskörükbe tartozó területek vonatkozásában.

(5)   A Bizottság konzultál az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel a működési támogatás keretébe tartozó intézkedésekről, hogy biztosítsa az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a tagállamok határigazgatásra vonatkozó intézkedéseinek következetességét és kiegészítő jellegét, elkerülje a kettős finanszírozást, és megvalósítsa a költséghatékonyságot. A Bizottság szükség esetén konzultál az eu-LISA-val a működési támogatás keretébe tartozó azon intézkedésekről, amelyekre vonatkozóan az eu-LISA a megbízatásával összhangban különös szakértelemmel rendelkezik.

(6)   A Bizottság adott esetben bevonhatja a releváns decentralizált ügynökségeket – többek között a (4) bekezdésben említetteket – az 5. szakaszban meghatározott monitoring és értékelési feladatokba, különösen annak biztosítása céljából, hogy az eszköz támogatásával végrehajtott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak.

(7)   Az ajánlásoknak e rendelet hatályán belül, az 1053/2013/EU rendelettel összhangban történő elfogadását, és az ajánlásoknak az (EU) 2019/1896 rendelettel összhangban végzett sebezhetőségi értékelések keretében történő kiadását követően, az érintett tagállam a Bizottsággal együtt megvizsgálja a legmegfelelőbb megközelítést az említett ajánlásoknak az eszköz támogatásával történő kezelése vonatkozásában.

(8)   A Bizottság adott esetben bevonja az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget a legmegfelelőbb megközelítés vizsgálatának folyamatába a (7) bekezdésben említett ajánlásoknak az eszköz támogatásával történő kezelése vonatkozásában. Ebben az összefüggésben a Bizottság adott esetben igénybe veheti más uniós szervek, hivatalok és ügynökségek szakértelmét a hatáskörükbe tartozó egyedi kérdések tekintetében.

(9)   A (7) bekezdés végrehajtása során az érintett tagállam a programjának prioritásává teszi a bármely azonosított hiányosság kezelését szolgáló intézkedések, különösen a súlyos hiányosságok és a meg nem felelést jelző értékelések kezelését szolgáló intézkedések végrehajtását.

(10)   Szükség esetén a szóban forgó tagállami programot módosítani kell az (EU) 2021/1060 rendelet 24. cikkével összhangban, hogy figyelembe vegye az e cikk (7) bekezdésében említett ajánlásokat.

(11)   Az érintett tagállam a Bizottsággal és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel – ezen ügynökség hatáskörének megfelelően – együttműködve és konzultálva átcsoportosíthat a programja keretében forrásokat, beleértve a működési támogatásra programozott forrásokat is, abból a célból, hogy kezelje a (7) bekezdésben említett ajánlásokat, amennyiben ezen ajánlások pénzügyi következményekkel járnak.

(12)   Valahányszor egy tagállam úgy határoz, hogy egy harmadik országgal vagy harmadik országban az eszköz támogatásával hajt végre projektet, az érintett tagállam a projekt jóváhagyását megelőzően konzultál a Bizottsággal.

(13)   Valahányszor egy tagállam úgy határoz, hogy egy harmadik országgal, harmadik országban vagy harmadik országgal kapcsolatban az eszköz támogatásával hajt végre a nem engedélyezett határátlépések monitoringjával, felderítésével, azonosításával, nyomon követésével, megelőzésével és feltartóztatásával kapcsolatos intézkedést az irreguláris bevándorlás és a határokon átnyúló bűnözés felderítése, megelőzése és az azokkal szembeni küzdelem céljából, vagy a migránsok védelméhez való hozzájárulás és a migránsok élete megmentéséhez való hozzájárulás céljából, az említett tagállam biztosítja, hogy értesítette a Bizottságot az említett harmadik országgal fennálló bármely két- vagy többoldalú együttműködési megállapodásról, az (EU) 2019/1896 rendelet 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

(14)   Ami a hatékony és biztonságos határellenőrzéshez, többek között a kutatási és mentési műveletekhez szükséges olyan berendezéseket, többek között szállítóeszközöket és IKT-rendszereket illeti, amelyeket az eszköz támogatásával szereztek be:

| a) | a tagállamok az eszköz támogatásával fejlesztendő berendezések és IKT-rendszerek beszerzésére irányuló eljárások megindításakor biztosítják az (EU) 2019/1896 rendelet 16. és 64. cikkével összhangban meghatározott szabványoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok az eszköz támogatásával fejlesztendő berendezések és IKT-rendszerek beszerzésére irányuló eljárások megindításakor biztosítják az (EU) 2019/1896 rendelet 16. és 64. cikkével összhangban meghatározott szabványoknak való megfelelést;

| b) | a tagállamok által beszerzett valamennyi nagyméretű, a határigazgatást szolgáló operatív berendezést, így például a légi és tengeri szállító és felügyeleti eszközöket nyilvántartásba kell venni az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség műszakieszköz-állományában abból a célból, hogy ezen berendezést az (EU) 2019/1896 rendelet 64. cikkének (9) bekezdésével összhangban rendelkezésre bocsássák; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által beszerzett valamennyi nagyméretű, a határigazgatást szolgáló operatív berendezést, így például a légi és tengeri szállító és felügyeleti eszközöket nyilvántartásba kell venni az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség műszakieszköz-állományában abból a célból, hogy ezen berendezést az (EU) 2019/1896 rendelet 64. cikkének (9) bekezdésével összhangban rendelkezésre bocsássák;

| c) | azok a következő kiegészítő területeken is igénybe vehetők: vámellenőrzés, többcélú tengeri műveletek, továbbá a Belső Biztonsági Alap és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap célkitűzéseinek elérése céljából; |
| --- | --- |

c)

azok a következő kiegészítő területeken is igénybe vehetők: vámellenőrzés, többcélú tengeri műveletek, továbbá a Belső Biztonsági Alap és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap célkitűzéseinek elérése céljából;

| d) | az Európai Határ- és Parti Őrségre vonatkozó koherens képességfejlesztési tervezésnek és a közös közbeszerzés esetleges alkalmazásának támogatása érdekében a tagállamok a 29. cikk szerinti jelentéstételi követelmény részeként közlik a Bizottsággal az eszköz keretében várhatóan beszerzésre kerülő berendezésekre vonatkozóan rendelkezésre álló többéves tervezést, és a Bizottság továbbítja ezen információt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek. |
| --- | --- |

d)

az Európai Határ- és Parti Őrségre vonatkozó koherens képességfejlesztési tervezésnek és a közös közbeszerzés esetleges alkalmazásának támogatása érdekében a tagállamok a 29. cikk szerinti jelentéstételi követelmény részeként közlik a Bizottsággal az eszköz keretében várhatóan beszerzésre kerülő berendezésekre vonatkozóan rendelkezésre álló többéves tervezést, és a Bizottság továbbítja ezen információt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek.

Az első albekezdésben említett berendezések és IKT-rendszerek csak akkor jogosultak pénzügyi támogatásra az eszközből, amennyiben az első albekezdés a) pontjában meghatározott követelmény teljesül.

Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában a berendezéseknek és IKT-rendszereknek továbbra is hozzáférhetőnek és bevethetőnek kell lenniük hatékony és biztonságos határellenőrzési tevékenységek céljára. A berendezéseknek az első albekezdés c) pontjában említett kiegészítő területeken való felhasználása nem haladhatja meg ezen berendezések teljes felhasználási idejének 30 %-át. Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában kifejlesztett IKT-rendszereknek adatokat és szolgáltatásokat kell biztosítaniuk a nemzeti vagy uniós szintű határigazgatási rendszerek számára. A tagállamok az éves teljesítményjelentésben tájékoztatják a Bizottságot az első albekezdés c) pontjában említett többcélú felhasználásról, valamint a többcélú berendezések és IKT-rendszerek telepítési helyéről.

(15)   Amennyiben a tagállamok az eszköz keretében intézkedéseket hajtanak végre, különös figyelmet fordítanak a tengeri kutatási és mentési műveletekre vonatkozó nemzetközi kötelezettségeikre. A (14) bekezdés első albekezdésének a)–d) pontjában említett berendezések és IKT-rendszerek felhasználhatók kutatási és mentési műveletekre olyan helyezetekben is, amelyek tengeri határőrizeti műveletek során merülhetnek fel.

(16)   Az eszköz támogatásával a határigazgatás terén megvalósított képzésnek a releváns harmonizált és minőségbiztosítással rendelkező, a határ- és parti őrségre vonatkozó európai oktatási és közös képzési normákon – különösen az (EU) 2019/1896 rendelet 62. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alaptanterven – kell alapulnia.

(17)   A tagállamok programjaikban különösen a IV. mellékletben felsorolt intézkedéseket végzik. Előre nem látható vagy új körülmények kezelése és a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 31. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. mellékletben foglalt, a magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések listájának módosítása céljából.

(18)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 22. cikkének (5) bekezdésében említett programozásnak az e rendelet VI. mellékletének 1. táblázatában meghatározott beavatkozási típusokon kell alapulnia, és tartalmaznia kell a programozott források beavatkozási típusonkénti indikatív bontását minden egyes, az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésen belül.

14. cikk

Félidős felülvizsgálat

(1)   2024-ben a Bizottság az I. melléklet 1. pontjának c) alpontjában és 2–10. pontjában említett kritériumoknak megfelelően allokálja az érintett tagállamok programjaihoz a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kiegészítő összeget. Az allokációnak az I. melléklet 1. pontjának c) alpontjában és 2–10. pontjában említett kritériumok tekintetében rendelkezésre álló, legfrissebb statisztikai adatokon kell alapulnia. A finanszírozás 2025. január 1-jétől lép érvénybe.

(2)   Amennyiben egy programhoz rendelt, az e rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett kezdeti allokáció legalább 10 %-át nem fedezték az (EU) 2021/1060 rendelet 91. cikkével összhangban benyújtott kifizetési kérelmek, az érintett tagállam nem jogosult arra, hogy megkapja az e rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kiegészítő allokációt a programja számára.

(3)   Az e rendelet 8. cikkében említett tematikus eszközből származó források 2025. január 1-jétől kezdődő allokálása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az (EU) 2021/1060 rendelet 16. cikkében említett teljesítménymérési keret mérföldköveinek elérése terén a tagállamok által elért haladást és a végrehajtás terén azonosított hiányosságokat.

15. cikk

Egyedi intézkedések

(1)   A tagállam – a 10. cikk (1) bekezdése szerinti allokációja mellett – egyedi intézkedésekre vonatkozó finanszírozásban is részesülhet, feltéve, hogy az említett finanszírozás a programjában ezt követően ilyen előirányzatként szerepel, és azt arra használják fel, hogy hozzájáruljon az eszköz célkitűzéseinek végrehajtásához.

(2)   Az egyedi intézkedések finanszírozása nem használható fel a tagállami programban foglalt más intézkedésekre, kivéve kellően indokolt körülmények között, és ha azt a Bizottság a tagállami program módosítása útján jóváhagyja.

16. cikk

Működési támogatás

(1)   A tagállam az eszköz keretében a programjára allokált összeg legfeljebb 33 %-át használhatja fel az Unió számára közszolgáltatást képező feladatok ellátásáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős közjogi hatóságok számára nyújtott működési támogatás finanszírozására.

(2)   A működési támogatás felhasználásakor a tagállamnak meg kell felelnie a releváns uniós vívmányoknak.

(3)   A tagállam a programjában és a 29. cikkben említett éves teljesítményjelentésekben megindokolja, hogy a működési támogatás felhasználása miként fog hozzájárulni az eszköz célkitűzéseinek eléréséhez. A tagállami program jóváhagyását megelőzően a Bizottság értékeli a kiindulási helyzetet azon tagállamokban, amelyek jelezték működési támogatás felhasználására vonatkozó szándékukat, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel és adott esetben az eu-LISA-val, az említett ügynökségek hatáskörei keretében a 13. cikk (4) bekezdésének megfelelően folytatott egyeztetést követően, valamint figyelembe véve az említett tagállamok által nyújtott információt és adott esetben a schengeni értékelések és a sebezhetőségi értékelések eredményeként rendelkezésre álló információt, beleértve a schengeni értékeléseket és a sebezhetőségi értékeléseket követően született ajánlásokat is.

(4)   A 5. cikk (4) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül, a működési támogatást a VII. mellékletben megállapított kiadások által fedezett intézkedésekre kell összpontosítani.

(5)   Előre nem látható vagy új körülmények kezelése vagy a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 31. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VII. mellékletnek a működési támogatásra jogosult kiadások tekintetében történő módosítása céljából.

17. cikk

A különleges átutazási rendszer működési támogatása

(1)   Az eszköz támogatást nyújt az átutazás céljából kiállított vízumok után be nem szedett díjak, valamint az egyszerűsített vasúti átutazási rendszernek a 693/2003/EK és a 694/2003/EK rendeletnek megfelelő végrehajtása során felmerülő többletköltségek fedezésére.

(2)   A 7. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a különleges átutazási rendszer céljából Litvánia számára allokált forrásokat kiegészítő működési támogatásként kell Litvánia rendelkezésére bocsátani – többek között infrastrukturális beruházások céljára – a VII. mellékletben említett, a programján belül működési támogatásra jogosult kiadásokkal összhangban.

(3)   A 16. cikk (1) bekezdésétől eltérve, Litvánia a 16. cikk (1) bekezdésében említett összeg mellett a 7. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban számára allokált összeget is felhasználhatja működési támogatás finanszírozására.

(4)   A Bizottság és Litvánia felülvizsgálja e cikk alkalmazását olyan változások esetében, amelyek hatással vannak a különleges átutazási rendszer fennállására vagy működésére.

(5)   Litvánia indokolt kérését követően, a 7. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a különleges átutazási rendszer céljára allokált forrásokat felül kell vizsgálni, és szükség esetén – a 7. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett költségvetési források korlátain belül – a 8. cikkben említett tematikus eszközön keresztül ki kell igazítani a 8. cikkben említett tematikus eszközre vonatkozó utolsó munkaprogram elfogadása előtt.

18. cikk

Irányítási ellenőrzések és auditok nemzetközi szervezetek által végrehajtott projektek esetében

(1)   Ez a cikk a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett olyan nemzetközi szervezetekre vagy ügynökségeikre alkalmazandó, amelyek rendszereit, szabályait és eljárásait a Bizottság az említett rendelet 154. cikkének (4) és (7) bekezdése alapján pozitívan értékelte az uniós költségvetésből finanszírozott vissza nem térítendő támogatások közvetett végrehajtásának céljából (a továbbiakban: nemzetközi szervezetek).

(2)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 83. cikke első bekezdése a) pontjának és a költségvetési rendelet 129. cikkének sérelme nélkül, amennyiben a nemzetközi szervezet az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikke 9. pontjában meghatározottak szerinti kedvezményezett, az irányító hatóság nem köteles elvégezni az (EU) 2021/1060 rendelet 74. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett irányítási ellenőrzéseket, feltéve, hogy a nemzetközi szervezet benyújtja az irányító hatósághoz a költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a), b) és c) pontjában említett dokumentumokat.

(3)   A költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának sérelme nélkül, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy a projekt megfelel az alkalmazandó jognak és a projekt támogatásához szükséges feltételeknek.

(4)   Ezen túlmenően, amennyiben a költségeket az (EU) 2021/1060 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján kell megtéríteni, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy:

| a) | ellenőrizték a számlákat és a kedvezményezett általi kifizetésük igazolását; |
| --- | --- |

a)

ellenőrizték a számlákat és a kedvezményezett általi kifizetésük igazolását;

| b) | ellenőrizték a kedvezményezett által vezetett számviteli nyilvántartásokat vagy számviteli kódokat az irányító hatóság felé bejelentett kiadásokhoz kapcsolódó tranzakciók tekintetében. |
| --- | --- |

b)

ellenőrizték a kedvezményezett által vezetett számviteli nyilvántartásokat vagy számviteli kódokat az irányító hatóság felé bejelentett kiadásokhoz kapcsolódó tranzakciók tekintetében.

(5)   Amennyiben a költségeket az (EU) 2021/1060 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontja alapján kell megtéríteni, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy a kiadás megtérítésének feltételei teljesültek.

(6)   A költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és c) pontjában említett dokumentumokat a kedvezményezett által benyújtott minden egyes kifizetési kérelemmel együtt be kell nyújtani az irányító hatósághoz.

(7)   A kedvezményezettnek minden évben október 15-ig be kell nyújtania az irányító hatósághoz az elszámolásokat. Az elszámolásokhoz csatolni kell egy független auditszerv által a nemzetközileg elfogadott auditstandardoknak megfelelően elkészített véleményt. Az említett véleménynek meg kell állapítania, hogy az alkalmazott ellenőrzési rendszerek megfelelően működnek-e és költséghatékonyak-e, valamint hogy a mögöttes tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek-e. Az említett véleménynek arra is ki kell térnie, hogy az auditmunka nyomán felmerültek-e kétségek a nemzetközi szervezet által benyújtott vezetői nyilatkozatokban tett állításokkal kapcsolatban, beleértve a csalás gyanújára vonatkozó információt is. Az említett véleménynek bizonyosságot kell nyújtania a tekintetben, hogy a nemzetközi szervezet által az irányító hatósághoz benyújtott kifizetési kérelmekben feltüntetett kiadások jogszerűek és szabályosak.

(8)   A költségvetési rendelet 127. cikkében említettek szerinti további auditok elvégzésére fennálló lehetőségek sérelme nélkül, az irányító hatóság elkészíti az (EU) 2021/1060 rendelet 74. cikke (1) bekezdése első albekezdésének f) pontjában említett vezetői nyilatkozatot. Az irányító hatóság ezt a nemzetközi szervezet által az e cikk (2)–(5) és (7) bekezdésének alapján biztosított dokumentumokra támaszkodva teszi meg, ahelyett, hogy az említett rendelet 74. cikkének (1) bekezdésében említett irányítási ellenőrzésekre támaszkodna.

(9)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 73. cikkének (3) bekezdésében említett, a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumnak tartalmaznia kell az e cikkben meghatározott követelményeket.

(10)   A (2) bekezdés nem alkalmazandó, és következésképpen egy irányítási hatóság köteles elvégezni az irányítási ellenőrzéseket, amennyiben:

| a) | az említett irányító hatóság a nemzetközi szervezet által megkezdett vagy végrehajtott valamely projekt tekintetében szabálytalanság konkrét kockázatát vagy csalásra utaló jelet azonosít; |
| --- | --- |

a)

az említett irányító hatóság a nemzetközi szervezet által megkezdett vagy végrehajtott valamely projekt tekintetében szabálytalanság konkrét kockázatát vagy csalásra utaló jelet azonosít;

| b) | a nemzetközi szervezet elmulasztja benyújtani az említett irányító hatósághoz a (2)–(5) és a (7) bekezdésben említett dokumentumokat; vagy |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi szervezet elmulasztja benyújtani az említett irányító hatósághoz a (2)–(5) és a (7) bekezdésben említett dokumentumokat; vagy

| c) | a nemzetközi szervezet által benyújtott, a (2)–(5) és (7) bekezdésben említett dokumentumok hiányosak. |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi szervezet által benyújtott, a (2)–(5) és (7) bekezdésben említett dokumentumok hiányosak.

(11)   Amennyiben egy projekt, amelyben egy nemzetközi szervezet az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikkének 9. pontjában meghatározottak szerinti kedvezményezett, valamely, az említett rendelet 79. cikkében említett mintának a részét képezi, az audithatóság a projekthez kapcsolódó tranzakcióknak egy részmintája alapján is végezheti munkáját. Amennyiben a részmintában hibákat találnak, az audithatóság adott esetben felkérheti a nemzetközi szervezet auditorát az említett projektben a hibák teljes körének és teljes összegének értékelésére.

3. SZAKASZ

Közvetlen vagy közvetett irányításkeretében történő támogatás és végrehajtás

19. cikk

Hatály

A Bizottság az e szakasz szerinti támogatást vagy közvetlenül a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban, vagy közvetve az említett albekezdés c) pontjával összhangban hajtja végre.

20. cikk

Részvételre jogosult szervezetek

(1)   A következő szervezetek jogosultak uniós finanszírozásra:

| a) | a következők bármelyikében letelepedett jogalanyok:






  i. | valamely tagállam vagy valamely hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület; |
| --- | --- | --- |

a)

a következők bármelyikében letelepedett jogalanyok:

i.

valamely tagállam vagy valamely hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület;

| ii. | valamely, a munkaprogramban felsorolt harmadik ország a (3) bekezdésben meghatározott feltételek mellett; |
| --- | --- |

ii.

valamely, a munkaprogramban felsorolt harmadik ország a (3) bekezdésben meghatározott feltételek mellett;

| b) | az uniós jog alapján létrehozott jogalanyok vagy az eszköz szempontjából releváns bármely nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

b)

az uniós jog alapján létrehozott jogalanyok vagy az eszköz szempontjából releváns bármely nemzetközi szervezet.

(2)   Természetes személyek nem jogosultak uniós finanszírozásra.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett szervezetek olyan konzorcium tagjaként vehetnek részt, amely legalább két független szervezetből áll, amelyek közül legalább az egyik valamelyik tagállamban letelepedett.

Az e bekezdés első albekezdésében említett konzorcium részeként résztvevő szervezetek biztosítják, hogy azon intézkedések, amelyekben részt vesznek, megfelelnek a Chartában rögzített elveknek, és hozzájárulnak az eszköz célkitűzéseinek teljesítéséhez.

21. cikk

Uniós intézkedések

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az eszköz a III. melléklettel összhangban felhasználható az eszköz célkitűzéseivel kapcsolatos uniós intézkedések finanszírozására.

(2)   Az uniós intézkedések a költségvetési rendeletben megállapított bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és közbeszerzés formájában – nyújthatnak finanszírozást.

(3)   A közvetlen irányítás keretében végrehajtott vissza nem térítendő támogatásokat a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

(4)   A költségvetési rendelet 150. cikkében említett, az ajánlatok értékelését végző értékelő bizottság tagjai külső szakértők is lehetnek.

(5)   A kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulások fedezhetik a címzettek által visszafizetendő források behajtásával kapcsolatos kockázatokat, és elegendő biztosítéknak kell azokat tekinteni a költségvetési rendelet értelmében. Az (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelet (51) 37. cikkének (7) bekezdése alkalmazandó.

22. cikk

Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére

Az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkével összhangban az eszköz 100 %-os finanszírozási arányban támogathat a Bizottság kezdeményezésére vagy a nevében végrehajtott technikai segítségnyújtást.

23. cikk

Auditok

A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által felhatalmazottaktól eltérőek – által végzett auditok képezik.

24. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosság

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjeinek fel kell tüntetniük az említett források eredetét és különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós finanszírozás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony, érdemi és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. Biztosítani kell az uniós finanszírozás láthatóságát, és meg kell adni az ilyen tájékoztatást, az olyan kellően indokolt esetek kivételével, amikor nem lehetséges vagy nem célszerű az ilyen tájékoztatás nyilvános feltüntetése, vagy amikor az ilyen tájékoztatás kibocsátását jogszabályok korlátozzák, különösen a biztonsággal, a közrenddel, a bűnügyi nyomozásokkal vagy a személyes adatok védelmével összefüggő okokból. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az uniós finanszírozás címzettjeinek az érintett intézkedéssel kapcsolatos nyilvános kommunikációjuk során hivatkozniuk kell az említett finanszírozás eredetére, és fel kell tüntetniük az Unió emblémáját.

(2)   A Bizottság a lehető legszélesebb közönség elérése érdekében tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az eszközhöz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan.

Az eszköz számára allokált pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak az eszköz célkitűzéseihez.

(3)   A Bizottság közzéteszi a 8. cikkben említett tematikus eszköz munkaprogramjait. A közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatás esetében a Bizottság a költségvetési rendelet 38. cikkének (2) bekezdésében említett tájékoztatást egy nyilvánosan elérhető weboldalon teszi közzé, és rendszeresen frissíti ezen tájékoztatást. Az említett tájékoztatást olyan nyílt, géppel olvasható formátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok rendszerezését, keresését, kivonatolását és összehasonlítását.

4. SZAKASZ

A megosztott, közvetlen vagy közvetett irányítás keretében történő támogatás és végrehajtás

25. cikk

Szükséghelyzeti támogatás

(1)   Az eszköz pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi szükségletek kezeléséhez kellően indokolt szükséghelyzetek esetén.

Az ilyen, kellően indokolt szükséghelyzetekre válaszul, a Bizottság a rendelkezésre álló források korlátain belül szükséghelyzeti támogatást nyújthat.

(2)   A szükséghelyzeti támogatás közvetlenül a decentralizált hatóságoknak odaítélt, vissza nem térítendő támogatások formáját öltheti.

(3)   A tagállami programok számára a 10. cikk (1) bekezdése szerinti allokációjuk mellett szükséghelyzeti támogatás is allokálható, feltéve, hogy az a tagállami programokban ezt követően ilyen előirányzatként szerepel. Az említett finanszírozás nem használható fel a tagállami programban foglalt más intézkedésekre, kivéve kellően indokolt körülmények között, és ha azt a Bizottság a tagállami program módosítása útján jóváhagyja. A rendelkezésre álló forrásokra figyelemmel, a szükséghelyzeti támogatáshoz nyújtott előfinanszírozás elérheti az uniós hozzájárulás 95 %-át.

(4)   A közvetlen irányítás keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

(5)   Amennyiben valamely intézkedés végrehajtásához szükséges, a szükséghelyzeti támogatás olyan kiadásokat is fedezhet, amelyek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy az említett intézkedés vonatkozásában a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontját megelőzően merültek fel, feltéve, hogy az említett kiadások nem 2021. január 1-jét megelőzően merültek fel.

(6)   A szükséghelyzeti támogatást oly módon kell nyújtani, amely teljes mértékben összhangban áll mind a releváns uniós vívmányokkal, mind az Unió és a tagállamok azon nemzetközi okmányokból fakadó nemzetközi kötelezettségeivel, amelyeknek az Unió és a tagállamok részes felei.

(7)   Kellően indokolt, rendkívül sürgős okokból és annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzeti támogatás céljára kellő időben rendelkezésre álljanak a források, a Bizottság – a 32. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően – egy azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktus útján külön elfogadhat egy, a költségvetési rendelet 110. cikkében említett finanszírozási határozatot a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Egy ilyen aktus legfeljebb 18 hónapig maradhat hatályban.

26. cikk

Kumulatív és alternatív finanszírozás

(1)   Az az intézkedés, amely az eszköz keretében hozzájárulásban részesült, más uniós programból – többek között a megosztott irányítás alá tartozó alapokból – is kaphat hozzájárulást, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazon költségeket fedezik. Az intézkedéshez nyújtott vonatkozó hozzájárulásra a releváns uniós program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés összes elszámolható költségének összegét. A különböző uniós programokból származó támogatást arányosan lehet kiszámítani, a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumokkal összhangban.

(2)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 73. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap+ támogathat az említett rendelet 2. cikkének 45. pontjában meghatározott kiválósági pecsét védjegyet elnyert intézkedéseket. Annak érdekében, hogy kiválósági pecsét védjegyet nyerjenek el, az intézkedéseknek meg kell felelniük a következő kumulatív feltételeknek:

| a) | értékelésükre az eszköz keretében meghirdetett pályázati felhívásban került sor; |
| --- | --- |

a)

értékelésükre az eszköz keretében meghirdetett pályázati felhívásban került sor;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és

| c) | költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében. |
| --- | --- |

c)

költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében.

5. SZAKASZ

Monitoring, jelentéstétel és értékelés

1. alszakasz

Közös rendelkezések

27. cikk

Monitoring és jelentéstétel

(1)   A költségvetési rendelet 41. cikke (3) bekezdése első albekezdése h) pontjának iii. alpontja szerinti jelentéstételi követelményeinek megfelelve, a Bizottság tájékoztatást ad az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet V. mellékletében felsorolt alapvető teljesítménymutatókról.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 31. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítása céljából annak érdekében, hogy megtegye az említett mellékletben felsorolt alapvető teljesítménymutatókhoz a szükséges kiigazításokat.

(3)   A 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósítása terén az eszköz által elért haladásról történő jelentéstételt szolgáló mutatókat a VIII. melléklet tartalmazza. A kimeneti mutatók esetében a kiindulási értéket nullában kell meghatározni. A 2024-re megállapított mérföldkövek és a 2029-re megállapított célok kumulatívak.

(4)   A Bizottság jelentést tesz a 8. cikkben említett tematikus eszköznek a harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtott intézkedések támogatására történő felhasználásáról és a tematikus eszköznek az ilyen intézkedések támogatására felhasznált részarányáról.

(5)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program végrehajtásának és eredményeinek monitoringjára vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós források címzettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(6)   Az eszköz által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 31. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VIII. mellékletnek a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata vagy kiegészítése érdekében történő módosítása céljából, valamint e rendeletnek egy monitoring- és értékelési keret létrehozására – többek között a tagállamok által nyújtandó információkra – vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából. A VIII. melléklet bármely módosítása csak az említett módosítás hatálybalépése után kiválasztott projektekre alkalmazandó.

28. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság 2024. december 31-ig elvégzi e rendelet félidős értékelését. A félidős értékelésnek az (EU) 2021/1060 rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében foglaltak mellett a következőket kell értékelnie:

| a) | az eszköz hatékonysága, beleértve a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladást, figyelembe véve a már rendelkezésre álló valamennyi releváns információt, különösen a 29. cikkben említett éves teljesítményjelentéseket, valamint a VIII. mellékletében meghatározott kimeneti- és eredménymutatókat; |
| --- | --- |

a)

az eszköz hatékonysága, beleértve a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladást, figyelembe véve a már rendelkezésre álló valamennyi releváns információt, különösen a 29. cikkben említett éves teljesítményjelentéseket, valamint a VIII. mellékletében meghatározott kimeneti- és eredménymutatókat;

| b) | az eszköz számára allokált források felhasználásának hatékonysága, valamint a végrehajtása érdekében hozott irányítási és kontrollintézkedések hatékonysága; |
| --- | --- |

b)

az eszköz számára allokált források felhasználásának hatékonysága, valamint a végrehajtása érdekében hozott irányítási és kontrollintézkedések hatékonysága;

| c) | a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések folytatólagos relevanciája és megfelelősége; |
| --- | --- |

c)

a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések folytatólagos relevanciája és megfelelősége;

| d) | az eszköz keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti koordináció, koherencia és kiegészítő jelleg; |
| --- | --- |

d)

az eszköz keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti koordináció, koherencia és kiegészítő jelleg;

| e) | az eszköz keretében végrehajtott intézkedések uniós hozzáadott értéke. |
| --- | --- |

e)

az eszköz keretében végrehajtott intézkedések uniós hozzáadott értéke.

A félidős értékelésnek figyelembe kell vennie a Belső Biztonsági Alap részeként létrehozott, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz hatásaira vonatkozó visszamenőleges értékelés eredményeit a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan.

(2)   A visszamenőleges értékelésnek az (EU) 2021/1060 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésében foglaltak mellett az e cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeket is tartalmaznia kell. Ezenkívül értékelni kell az eszköz hatását is.

(3)   A félidős értékelést és a visszamenőleges értékelést időben el kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy hozzájáruljanak a döntéshozatali folyamathoz, többek között adott esetben e rendelet felülvizsgálatához is.

(4)   A Bizottság biztosítja, hogy a félidős és a visszamenőleges értékelésekben foglalt információk nyilvánosan elérhetők legyenek, kivéve az olyan kellően indokolt eseteket, amikor az említett információk jogszabály alapján korlátozott terjesztésűek, különösen a külső határoknak az európai integrált határigazgatás keretében történő igazgatásával vagy biztonságával, a biztonsággal, a közrenddel, bűnügyi nyomozásokkal vagy a személyes adatok védelmével összefüggő okokból.

(5)   A félidős értékelésben és a visszamenőleges értékelésben a Bizottság különös figyelmet fordít a harmadik országokkal, a harmadik országokban vagy a harmadik országokkal kapcsolatban, az 5. cikkel, valamint a 13. cikk (12) és (13) bekezdésével összhangban végrehajtott intézkedések értékelésére.

2. Alszakasz

A megosztott irányításra vonatkozó szabályok

29. cikk

Éves teljesítményjelentések

(1)   A tagállamok 2023. február 15-ig és azt követően 2031-gyel bezárólag minden évben február 15-ig benyújtják a Bizottságnak az (EU) 2021/1060 rendelet 41. cikkének (7) bekezdésében említett éves teljesítményjelentést.

A jelentéstételi időszak a jelentés benyújtásának évét megelőző utolsó, az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikkének 29. pontjában meghatározott számviteli év. A 2023. február 15-ig benyújtott jelentésnek a 2021. január 1-jétől tartó időszakra kell vonatkoznia.

(2)   Az éves teljesítményjelentéseknek különösen a következőkre vonatkozó információkat kell ismertetniük:

| a) | haladás a tagállami program végrehajtása terén, valamint az abban meghatározott mérföldkövek és célok elérése terén, figyelembe véve az (EU) 2021/1060 rendelet 42. cikke alapján előírt legfrissebb adatokat; |
| --- | --- |

a)

haladás a tagállami program végrehajtása terén, valamint az abban meghatározott mérföldkövek és célok elérése terén, figyelembe véve az (EU) 2021/1060 rendelet 42. cikke alapján előírt legfrissebb adatokat;

| b) | a tagállami program teljesítményét érintő problémák, valamint az azok kezelése céljából hozott intézkedések, beleértve az eszköz végrehajtásához kapcsolódó, az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások tekintetében a Bizottság által kiadott, indokolással ellátott véleményre vonatkozó információkat is; |
| --- | --- |

b)

a tagállami program teljesítményét érintő problémák, valamint az azok kezelése céljából hozott intézkedések, beleértve az eszköz végrehajtásához kapcsolódó, az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások tekintetében a Bizottság által kiadott, indokolással ellátott véleményre vonatkozó információkat is;

| c) | az eszköz keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti kiegészítő jelleg, különös tekintettel a harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban hozott intézkedésekre; |
| --- | --- |

c)

az eszköz keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti kiegészítő jelleg, különös tekintettel a harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban hozott intézkedésekre;

| d) | a tagállami program hozzájárulása a releváns uniós vívmányok és cselekvési tervek megvalósításához; |
| --- | --- |

d)

a tagállami program hozzájárulása a releváns uniós vívmányok és cselekvési tervek megvalósításához;

| e) | a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtása;

| f) | az alkalmazandó előfeltételek teljesítése és azok alkalmazása a teljes programozási időszak folyamán, különösen az alapvető jogoknak való megfelelés; |
| --- | --- |

f)

az alkalmazandó előfeltételek teljesítése és azok alkalmazása a teljes programozási időszak folyamán, különösen az alapvető jogoknak való megfelelés;

| g) | az (EU) 2021/1060 rendelet 98. cikke szerinti elszámolásokban feltüntetett kiadások szintje az (EU) 2018/1240 rendelet 85. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

g)

az (EU) 2021/1060 rendelet 98. cikke szerinti elszámolásokban feltüntetett kiadások szintje az (EU) 2018/1240 rendelet 85. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban;

| h) | projektek végrehajtása valamely harmadik országban vagy harmadik országgal kapcsolatban. |
| --- | --- |

h)

projektek végrehajtása valamely harmadik országban vagy harmadik országgal kapcsolatban.

Az éves teljesítményjelentéseknek tartalmazniuk kell egy összegzést, amely az e bekezdés első albekezdésében meghatározott valamennyi pontra kiterjed. A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok által biztosított összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére lefordítsák, és nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék.

(3)   A Bizottság észrevételeket tehet az éves teljesítményjelentésekre vonatkozóan azok kézhezvételének időpontjától számított két hónapon belül. Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem tesz észrevételt, a jelentést elfogadottnak kell tekinteni.

(4)   A Bizottság a honlapján megadja az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikkének (1) bekezdésében említett honlapokra mutató linkeket.

(5)   Az e cikk végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amely létrehozza az éves teljesítményjelentés sablonját. Az említett végrehajtási jogi aktust a 32. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

30. cikk

Monitoring és jelentéstétel megosztott irányítás keretében

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet IV. címének megfelelő monitoringnak és jelentéstételnek adott esetben az e rendelet VI. mellékletében meghatározott beavatkozási típusokra vonatkozó kódokat kell használnia. Előre nem látható vagy új körülmények kezelése és a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 31. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VI. melléklet módosítása céljából.

(2)   Az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott mutatókat az (EU) 2021/1060 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével, valamint 22. és 42. cikkével összhangban kell használni.

III. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

31. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében, a 13. cikk (17) bekezdésében, a 16. cikk (5) bekezdésében, a 27. cikk (2) és (6) bekezdésében és a 30. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2027. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében, a 13. cikk (17) bekezdésében, a 16. cikk (5) bekezdésében, a 27. cikk (2) és (6) bekezdésében és a 30. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   Az 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, a 13. cikk (17) bekezdése, a 16. cikk (5) bekezdése, a 27. cikk (2) és (6) bekezdése vagy a 30. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus kizárólag akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az említett jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

32. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság (a továbbiakban: a belügyi alapokkal foglalkozó bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 5. cikkével.

33. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az 515/2014/EU rendelet alapján megkezdett intézkedések folytatását vagy módosítását, amely rendelet továbbra is alkalmazandó az említett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   Az eszköz pénzügyi keretösszege azon technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadásokat is fedezheti, amelyek az eszköz és az 515/2014/EU rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.

(3)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban – figyelembe véve e rendelet későbbi hatálybalépését, és a folyamatosság biztosítása érdekében – egy korlátozott időszakban 2021. január 1-jétől elszámolhatónak tekinthetők azon költségek, amelyek az e rendelet alapján, közvetlen irányítás keretében támogatott, és már korábban megkezdett intézkedésekkel kapcsolatban merültek fel, még akkor is, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőzően merültek fel.

(4)   A tagállamok az 514/2014/EU rendelettel összhangban 2021. január 1. után továbbra is támogathatnak valamely, az 515/2014/EU rendelet alapján kiválasztott és megkezdett projektet, feltéve, hogy valamennyi következő feltétel teljesül:

| a) | a projekt pénzügyi szempontból két azonosítható szakasszal rendelkezik, külön-külön auditnyomvonallal; |
| --- | --- |

a)

a projekt pénzügyi szempontból két azonosítható szakasszal rendelkezik, külön-külön auditnyomvonallal;

| b) | a projekt teljes költsége meghaladja a 2 500 000 EUR-t; |
| --- | --- |

b)

a projekt teljes költsége meghaladja a 2 500 000 EUR-t;

| c) | a felelős hatóság által a projekt első szakaszára vonatkozóan a kedvezményezettek részére teljesített kifizetéseket a Bizottsághoz az 514/2014/EU rendelet alapján benyújtott kifizetési kérelmekben kell feltüntetni, és a projekt második szakaszára vonatkozó kiadásokat az (EU) 2021/1060 rendelet szerinti kifizetési kérelmekben kell feltüntetni; |
| --- | --- |

c)

a felelős hatóság által a projekt első szakaszára vonatkozóan a kedvezményezettek részére teljesített kifizetéseket a Bizottsághoz az 514/2014/EU rendelet alapján benyújtott kifizetési kérelmekben kell feltüntetni, és a projekt második szakaszára vonatkozó kiadásokat az (EU) 2021/1060 rendelet szerinti kifizetési kérelmekben kell feltüntetni;

| d) | a projekt második szakasza megfelel az alkalmazandó jognak, és támogatásra jogosult az eszközből e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendelet alapján; |
| --- | --- |

d)

a projekt második szakasza megfelel az alkalmazandó jognak, és támogatásra jogosult az eszközből e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendelet alapján;

| e) | a tagállam vállalja, hogy befejezi a projektet, működőképessé teszi, és a 2024. február 15-ig benyújtandó éves teljesítményjelentésben beszámol arról. |
| --- | --- |

e)

a tagállam vállalja, hogy befejezi a projektet, működőképessé teszi, és a 2024. február 15-ig benyújtandó éves teljesítményjelentésben beszámol arról.

A projektnek az e bekezdés első albekezdésében említett második szakaszára e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendelet rendelkezései alkalmazandók.

Ez a bekezdés csak azon projektekre alkalmazandó, amelyeket az 514/2014/EU rendelet alapján megosztott irányítás keretében választottak ki.

34. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Strasbourgban, 2021. július 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 62., 2019.2.15., 184. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. március 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. június 14-i álláspontja első olvasatban (HL C 265., 2021.7.5., 1. o.). Az Európai Parlament 2021. július 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1896 rendelete (2019. november 13.) az Európai Határ- és Parti Őrségről, valamint az 1052/2013/EU és az (EU) 2016/1624 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2019.11.14., 1. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 513/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 93. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1070 rendelete (2021. június 24.) a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogató eszközének az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról (HL L 234., 2021.7.2., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/574/EK határozata (2007. május 23.) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról (HL L 144., 2007.6.6., 22. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1726 rendelete (2018. november 14.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 99. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135.,., 2016.5.24., 53. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/817 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a határok és a vízumügy területén, továbbá a 767/2008/EK, az (EU) 2016/399, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240, az (EU) 2018/1726 és az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/512/EK és a 2008/633/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 27. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/818 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 85. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327., 2017.12.9., 20. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1240 rendelete (2018. szeptember 12.) az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet, az 515/2014/EU rendelet, az (EU) 2016/399 rendelet, az (EU) 2016/1624 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról (HL L 236., 2018.9.19., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1860 rendelete (2018. november 28.) a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról (HL L 312., 2018.12.7., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1861 rendelete (2018. november 28.) a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2018.12.7., 14. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1862 rendelete (2018. november 28.) a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2018.12.7., 56. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/816 rendelete (2019. április 17.) az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer kiegészítése érdekében a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN) létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 1. o.).

20

(21)  A Tanács 1053/2013/EU rendelete (2013. október 7.) a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2013.11.6., 27. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

22

(23)  A Tanács 693/2003/EK rendelete (2003. április 14.) egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) létrehozásáról, valamint a Közös Konzuli Utasítás és a Közös Kézikönyv módosításáról (HL L 99., 2003.4.17., 8. o.).

23

(24)  A Tanács 694/2003/EK rendelete (2003. április 14.) a 693/2003/EK rendeletben előírt egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) egységes formátumairól (HL L 99., 2003.4.17., 15. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1147 rendelete (2021. július 7.) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (2002. június 27.) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 208., 2002.8.5., 1. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/473 rendelete (2019. március 19.) az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalról (HL L 83., 2019.3.25., 18. o.).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1149 rendelete (2021. július 7.) a Belső Biztonsági Alap létrehozásáról (lásd e Hivatalos Lap 94. oldalát).

28

(29)  
  HL L 433. I., 2020.12.22., 28. o.

29

(30)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I., 2020.12.22., 11. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

32

(33)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

33

(34)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

34

(35)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

36

(37)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

37

(38)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

38

(39)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

39

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

40

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács 514/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 150., 2014.5.20., 112. o.).

41

(42)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

42

(43)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

43

(44)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

44

(45)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

45

(46)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

46

(47)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

47

(48)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

48

(49)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

49

(50)  A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

50

(51)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).

51

---

I. MELLÉKLET

A tagállami programok finanszírozásának allokációjára vonatkozó kritériumok

| 1. | A 10. cikk alapján rendelkezésre álló költségvetési forrásokat a következőképpen kell lebontani a tagállamok között:






  a) | kizárólag a programozási időszak kezdetén minden egyes tagállam folyó árakon 8 000 000 EUR rögzített összeget kap az eszközből, Ciprus, Málta és Görögország kivételével, mely országok mindegyike folyó árakon 28 000 000 EUR rögzített összeget kap; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kizárólag a programozási időszak kezdetén minden egyes tagállam folyó árakon 8 000 000 EUR rögzített összeget kap az eszközből, Ciprus, Málta és Görögország kivételével, mely országok mindegyike folyó árakon 28 000 000 EUR rögzített összeget kap;

| b) | kizárólag a programozási időszak kezdetén Litvániának 200 568 000 EUR összeget kell juttatni a 17. cikkben említett különleges átutazási rendszer céljára; és |
| --- | --- |

b)

kizárólag a programozási időszak kezdetén Litvániának 200 568 000 EUR összeget kell juttatni a 17. cikkben említett különleges átutazási rendszer céljára; és

| c) | a 10. cikkben említett fennmaradó költségvetési forrásokat a következő kritériumok alapján kell elosztani:






  i. | 30 % a külső szárazföldi határok számára; |
| --- | --- | --- |

c)

a 10. cikkben említett fennmaradó költségvetési forrásokat a következő kritériumok alapján kell elosztani:

i.

30 % a külső szárazföldi határok számára;

| ii. | 35 % a külső tengeri határok számára; |
| --- | --- |

ii.

35 % a külső tengeri határok számára;

| iii. | 20 % a repülőterek számára; |
| --- | --- |

iii.

20 % a repülőterek számára;

| iv. | 15 % a konzuli hivatalok számára. |
| --- | --- |

iv.

15 % a konzuli hivatalok számára.

| 2. | Az 1. pont c) alpontjának i. és ii. alpontja szerint a külső szárazföldi határokra és külső tengeri határokra rendelkezésre álló költségvetési forrásokat a következőképpen kell lebontani a tagállamok között:






  a) | 70 % a külső szárazföldi határaik és külső tengeri határaik súlyozott hosszának arányában; és |
| --- | --- | --- |

2.

a)

70 % a külső szárazföldi határaik és külső tengeri határaik súlyozott hosszának arányában; és

| b) | 30 % a külső szárazföldi és külső tengeri határaiknál tapasztalható, a 6. pont a) alpontjának megfelelően meghatározott munkateher arányában. |
| --- | --- |

b)

30 % a külső szárazföldi és külső tengeri határaiknál tapasztalható, a 6. pont a) alpontjának megfelelően meghatározott munkateher arányában.

Az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett súlyozott hosszat a 10. pontban említett súlyozó tényezők alkalmazásával kell megállapítani minden egyes konkrét külső határszakaszra vonatkozóan.

| 3. | A c) alpont (iii) alpontja szerint a repülőterekre rendelkezésre álló költségvetési forrásokat a tagállamok repülőterein tapasztalható, a 6. pont b) alpontjának megfelelően meghatározott munkateher arányában kell lebontani a tagállamok között. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az 1. pont c) alpontjának iv. alpontja szerint a konzuli hivatalok számára rendelkezésre álló költségvetési forrásokat a következőképpen kell lebontani a tagállamok között:






  a) | 50 % az (EU) 2018/1806 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) I. mellékletében felsorolt országokban működő tagállami konzuli hivatalok – a tiszteletbeli konzulátusok kivételével – számának arányában; és |
| --- | --- | --- |

4.

a)

50 % az (EU) 2018/1806 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) I. mellékletében felsorolt országokban működő tagállami konzuli hivatalok – a tiszteletbeli konzulátusok kivételével – számának arányában; és

| b) | 50 % az (EU) 2018/1806 rendelet I. mellékletében felsorolt országokban működő tagállami konzuli hivatalokban folytatott, a vízumpolitika kezeléséhez kapcsolódó, e melléklet 6. pontjának c) alpontjában meghatározott munkateher arányában. |
| --- | --- |

b)

50 % az (EU) 2018/1806 rendelet I. mellékletében felsorolt országokban működő tagállami konzuli hivatalokban folytatott, a vízumpolitika kezeléséhez kapcsolódó, e melléklet 6. pontjának c) alpontjában meghatározott munkateher arányában.

| 5. | Az e melléklet 1. pontja c) alpontjának ii. alpontja alapján történő forráselosztás céljából „külső tengeri határok”: a tagállamoknak az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének 4–16. cikkével összhangban meghatározott parti tengereinek külső határai. A „külső tengeri határok” fogalommeghatározásnak azonban figyelembe kell vennie azon eseteket, amikor az irregurális bevándorlás vagy a jogellenes beutazás megakadályozása érdekében rendszeresen nagy hatótávolságú műveleteket végeznek a tagállamok parti tengereinek külső határain túli, magas fenyegetettségű területeken. E tekintetben a „külső tengeri határok” fogalmát az érintett tagállamok által az elmúlt két évben szolgáltatott – és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az e melléklet 9. pontjában említett jelentés céljából értékelt – műveleti adatok figyelembevételével kell meghatározni. Ezt a fogalommeghatározást kizárólag e rendelet alkalmazásában kell használni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A finanszírozás kezdeti allokációja céljából a munkateher vizsgálatának a 2017-re, 2018-ra és 2019-re vonatkozó legfrissebb átlagos adatokon kell alapulnia. A félidős értékelés céljából a munkateher vizsgálatának a 2021-re, 2022-re és 2023-ra vonatkozó legfrissebb átlagos adatokon kell alapulnia. A munkateher vizsgálatát a következő tényezők alapján kell elvégezni:






  a) | a külső szárazföldi és külső tengeri határoknál:






  i. | 70 % a külső határokon a határátkelőhelyeken történő határátlépések számára vonatkozóan; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

a külső szárazföldi és külső tengeri határoknál:

i.

70 % a külső határokon a határátkelőhelyeken történő határátlépések számára vonatkozóan;

| ii. | 30 % azon harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozóan, akiknek a beléptetését a külső határokon megtagadták; |
| --- | --- |

ii.

30 % azon harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozóan, akiknek a beléptetését a külső határokon megtagadták;

| b) | a repülőtereken:






  i. | 70 % a külső határokon a határátkelőhelyeken történő határátlépések számára vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

b)

a repülőtereken:

i.

70 % a külső határokon a határátkelőhelyeken történő határátlépések számára vonatkozóan;

| ii. | 30 % azon harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozóan, akiknek a beléptetését a külső határokon megtagadták; |
| --- | --- |

ii.

30 % azon harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozóan, akiknek a beléptetését a külső határokon megtagadták;

| c) | a konzuli hivatalokban:






  i. | a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum vagy repülőtéri tranzitvízum iránti kérelmek száma. |
| --- | --- | --- |

c)

a konzuli hivatalokban:

i.

a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum vagy repülőtéri tranzitvízum iránti kérelmek száma.

| 7. | A 4. pont a) alpontjában említett konzuli hivatalok számára vonatkozó referenciaszámokat a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 40. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak bejelentett információk alapján kell kiszámítani.
  Amennyiben a tagállamok nem nyújtották be az érintett statisztikai adatokat, az említett tagállamokra vonatkozó, legfrissebb rendelkezésre álló adatokat kell felhasználni. Amennyiben egy tagállam tekintetében nem állnak rendelkezésre adatok, a referenciaszám nulla. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a tagállamok nem nyújtották be az érintett statisztikai adatokat, az említett tagállamokra vonatkozó, legfrissebb rendelkezésre álló adatokat kell felhasználni. Amennyiben egy tagállam tekintetében nem állnak rendelkezésre adatok, a referenciaszám nulla.

| 8. | A következő rendelkezésekben említett munkateherre vonatkozó referenciaszámok:






  a) | a 6. pont a) alpontjának i. alpontja és b) alpontjának i. alpontja esetében a tagállamok által az uniós jognak megfelelően szolgáltatott legfrissebb statisztikák; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

a 6. pont a) alpontjának i. alpontja és b) alpontjának i. alpontja esetében a tagállamok által az uniós jognak megfelelően szolgáltatott legfrissebb statisztikák;

| b) | a 6. pont a) alpontjának ii. alpontja és b) alpontjának ii. alpontja esetében a tagállamok által az uniós jognak megfelelően szolgáltatott adatok alapján a Bizottság (Eurostat) által készített legfrissebb statisztikák; |
| --- | --- |

b)

a 6. pont a) alpontjának ii. alpontja és b) alpontjának ii. alpontja esetében a tagállamok által az uniós jognak megfelelően szolgáltatott adatok alapján a Bizottság (Eurostat) által készített legfrissebb statisztikák;

| c) | a 6. pont c) alpontja esetében a 810/2009/EK rendelet 46. cikkében említett legfrissebb vízumstatisztikák. |
| --- | --- |

c)

a 6. pont c) alpontja esetében a 810/2009/EK rendelet 46. cikkében említett legfrissebb vízumstatisztikák.

Amennyiben a tagállamok nem nyújtották be az érintett statisztikai adatokat, az említett tagállamokra vonatkozó, legfrissebb rendelkezésre álló adatokat kell felhasználni. Amennyiben egy tagállam tekintetében nem állnak rendelkezésre adatok, a referenciaszám nulla.

| 9. | Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség jelentést szolgáltat a Bizottságnak a forrásokról külső szárazföldi határok, külső tengeri határok és repülőterek szerinti lebontásban, az 1. pont c) alpontjában említettek szerint. E jelentés egyes részeit adott esetben az (EU) 2019/1896 rendelet 92. cikkének megfelelően minősíteni lehet. A Bizottsággal való konzultációt követően az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség nyilvánosan elérhetővé teszi a jelentés nem minősített változatát. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A finanszírozás kezdeti allokációja céljából az e melléklet 9. pontjában említett jelentésnek azonosítania kell az egyes határszakaszok átlagos hatásszintjét a 2017-re, 2018-ra és 2019-re vonatkozó, legfrissebb átlagos adatok alapján. A félidős értékelés céljából az e melléklet 9. pontjában említett jelentésnek azonosítania kell az egyes határszakaszok átlagos hatásszintjét a 2021-re, 2022-re és 2023-ra vonatkozó, legfrissebb átlagos adatok alapján. A jelentésnek – az (EU) 2019/1896 rendelet 34. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban meghatározott hatásszintek alkalmazásával – határszakaszonként a következő konkrét súlyozó tényezőket kell meghatároznia:






  a) | alacsony hatásszint esetén a tényező értéke 1; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

alacsony hatásszint esetén a tényező értéke 1;

| b) | közepes hatásszint esetén a tényező értéke 3; |
| --- | --- |

b)

közepes hatásszint esetén a tényező értéke 3;

| c) | magas és kritikus hatásszint esetén a tényező értéke 5. |
| --- | --- |

c)

magas és kritikus hatásszint esetén a tényező értéke 5.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1806 rendelete (2018. november 14.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 303., 2018.11.28., 39. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (Vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

Végrehajtási intézkedések

| 1. | Az eszköznek hozzá kell járulnia a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés teljesítéséhez, a következő végrehajtási intézkedésekre összpontosítva:






  a) | a határellenőrzés javítása az (EU) 2019/1896 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, a következők révén:






  i. | a külső határokon történő ellenőrzések és őrizet végzésére való képesség megerősítése, beleértve a jogszerű határátlépések megkönnyítését szolgáló intézkedéseket és adott esetben a következőkkel kapcsolatos intézkedéseket:






  — | a külső határokon a határokon átnyúló bűnözés – különösen a migránsok csempészése, az emberkereskedelem és a terrorizmus – megelőzése és felderítése, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

a)

a határellenőrzés javítása az (EU) 2019/1896 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, a következők révén:

i.

a külső határokon történő ellenőrzések és őrizet végzésére való képesség megerősítése, beleértve a jogszerű határátlépések megkönnyítését szolgáló intézkedéseket és adott esetben a következőkkel kapcsolatos intézkedéseket:

—

a külső határokon a határokon átnyúló bűnözés – különösen a migránsok csempészése, az emberkereskedelem és a terrorizmus – megelőzése és felderítése,

| — | a külső határokon zajló migrációs áramlások folyamatosan magas szintjének kezelése, többek között technikai és operatív erősítés révén, valamint a kiszolgáltatott személyek és a kísérő nélküli kiskorúak azonosítására és a nemzetközi védelemre szoruló vagy az ilyen védelmet kérelmezni szándékozó személyek azonosítására, az ilyen személyek tájékoztatására és az ilyen személyek átirányítására szolgáló mechanizmusok és eljárások révén; |
| --- | --- |

—

a külső határokon zajló migrációs áramlások folyamatosan magas szintjének kezelése, többek között technikai és operatív erősítés révén, valamint a kiszolgáltatott személyek és a kísérő nélküli kiskorúak azonosítására és a nemzetközi védelemre szoruló vagy az ilyen védelmet kérelmezni szándékozó személyek azonosítására, az ilyen személyek tájékoztatására és az ilyen személyek átirányítására szolgáló mechanizmusok és eljárások révén;

| ii. | a határellenőrzéshez kapcsolódó technikai és műveleti intézkedések végrehajtása a schengeni térségben, megőrizve ugyanakkor a személyek szabad mozgását a térségen belül; |
| --- | --- |

ii.

a határellenőrzéshez kapcsolódó technikai és műveleti intézkedések végrehajtása a schengeni térségben, megőrizve ugyanakkor a személyek szabad mozgását a térségen belül;

| iii. | belső biztonsági kockázatelemzések, valamint a külső határok működését vagy biztonságát érintő fenyegetésekre vonatkozó elemzések végzése; |
| --- | --- |

iii.

belső biztonsági kockázatelemzések, valamint a külső határok működését vagy biztonságát érintő fenyegetésekre vonatkozó elemzések végzése;

| b) | az Európai Határ- és Parti Őrség fejlesztése a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságoknak a képességfejlesztéssel és a közös kapacitásépítéssel, a közös közbeszerzéssel, a közös előírások megállapításával kapcsolatos intézkedések, továbbá a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti együttműködést és koordinációt egyszerűsítő bármely egyéb intézkedések végrehajtására irányuló támogatás nyújtása révén; |
| --- | --- |

b)

az Európai Határ- és Parti Őrség fejlesztése a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságoknak a képességfejlesztéssel és a közös kapacitásépítéssel, a közös közbeszerzéssel, a közös előírások megállapításával kapcsolatos intézkedések, továbbá a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti együttműködést és koordinációt egyszerűsítő bármely egyéb intézkedések végrehajtására irányuló támogatás nyújtása révén;

| c) | az ügynökségközi együttműködés fokozása nemzeti szinten a határellenőrzésért vagy a határon ellátandó feladatokért felelős nemzeti hatóságok között, valamint uniós szinten a tagállamok között vagy egyrészt a tagállamok, másrészt a releváns uniós szervek, hivatalok és ügynökségek vagy harmadik országok között; |
| --- | --- |

c)

az ügynökségközi együttműködés fokozása nemzeti szinten a határellenőrzésért vagy a határon ellátandó feladatokért felelős nemzeti hatóságok között, valamint uniós szinten a tagállamok között vagy egyrészt a tagállamok, másrészt a releváns uniós szervek, hivatalok és ügynökségek vagy harmadik országok között;

| d) | az uniós vívmányok egységes alkalmazásának biztosítása a külső határokkal kapcsolatban, többek között a minőség-ellenőrzési mechanizmusokból, így a 1053/2013/EU rendelettel összhangban a schengeni értékelési mechanizmusból, az (EU) 2019/1896 rendelettel összhangban a sebezhetőségi értékelésekből, valamint a nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmusokból származó ajánlások végrehajtása révén; |
| --- | --- |

d)

az uniós vívmányok egységes alkalmazásának biztosítása a külső határokkal kapcsolatban, többek között a minőség-ellenőrzési mechanizmusokból, így a 1053/2013/EU rendelettel összhangban a schengeni értékelési mechanizmusból, az (EU) 2019/1896 rendelettel összhangban a sebezhetőségi értékelésekből, valamint a nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmusokból származó ajánlások végrehajtása révén;

| e) | az uniós jog alapján nagyméretű IT-rendszerek – különösen a SIS, az ETIAS, az EES és a határigazgatási célokra használt Eurodac – felállítása, üzemeltetése és karbantartása a határigazgatás területén, beleértve ezen nagyméretű IT-rendszerek interoperabilitását és a kommunikációs infrastruktúrájukat, valamint az adatminőség és az információszolgáltatás fokozását célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

az uniós jog alapján nagyméretű IT-rendszerek – különösen a SIS, az ETIAS, az EES és a határigazgatási célokra használt Eurodac – felállítása, üzemeltetése és karbantartása a határigazgatás területén, beleértve ezen nagyméretű IT-rendszerek interoperabilitását és a kommunikációs infrastruktúrájukat, valamint az adatminőség és az információszolgáltatás fokozását célzó intézkedéseket;

| f) | a kapacitás növelése a tengeren bajba jutott személyeknek való segítségnyújtás érdekében, valamint a kutatási és mentési műveletek támogatása olyan helyzetekben, amelyek valamely tengeri határőrizeti művelet során merülhetnek fel; |
| --- | --- |

f)

a kapacitás növelése a tengeren bajba jutott személyeknek való segítségnyújtás érdekében, valamint a kutatási és mentési műveletek támogatása olyan helyzetekben, amelyek valamely tengeri határőrizeti művelet során merülhetnek fel;

| g) | a kutatási és mentési műveletek támogatása a tengeri határőrizet végzésével összefüggésben. |
| --- | --- |

g)

a kutatási és mentési műveletek támogatása a tengeri határőrizet végzésével összefüggésben.

| 2. | Az eszköznek hozzá kell járulnia a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés teljesítéséhez, a következő végrehajtási intézkedésekre összpontosítva:






  a) | hatékony és ügyfélbarát szolgáltatások nyújtása a vízumkérelmezőknek, fenntartva ugyanakkor a vízumeljárás biztonságát és integritását, valamint a 767/2008/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően, maradéktalanul tiszteletben tartva a kérelmezők és a vízumbirtokosok emberi méltóságát és sérthetetlenségét; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

hatékony és ügyfélbarát szolgáltatások nyújtása a vízumkérelmezőknek, fenntartva ugyanakkor a vízumeljárás biztonságát és integritását, valamint a 767/2008/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően, maradéktalanul tiszteletben tartva a kérelmezők és a vízumbirtokosok emberi méltóságát és sérthetetlenségét;

| b) | a tagállamoknak a vízumkibocsátás terén nyújtott támogatás, beleértve a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt kibocsátott, a 810/2009/EK rendelet 25. cikkében említett korlátozott területi érvényességű vízumokat is; |
| --- | --- |

b)

a tagállamoknak a vízumkibocsátás terén nyújtott támogatás, beleértve a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt kibocsátott, a 810/2009/EK rendelet 25. cikkében említett korlátozott területi érvényességű vízumokat is;

| c) | a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányok egységes alkalmazásának biztosítása, beleértve a vízumokra vonatkozó közös politika továbbfejlesztését és korszerűsítését; |
| --- | --- |

c)

a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányok egységes alkalmazásának biztosítása, beleértve a vízumokra vonatkozó közös politika továbbfejlesztését és korszerűsítését;

| d) | különböző együttműködési formák kialakítása a tagállamok között a vízumkérelmek feldolgozása terén; |
| --- | --- |

d)

különböző együttműködési formák kialakítása a tagállamok között a vízumkérelmek feldolgozása terén;

| e) | az uniós jog alapján nagyméretű IT-rendszerek – különösen a VIS – felállítása, üzemeltetése és karbantartása a közös vízumpolitika területén, beleértve e nagyméretű IT-rendszerek interoperabilitását és azok kommunikációs infrastruktúráját, valamint az adatminőség és az információszolgáltatás fokozását célzó intézkedéseket. |
| --- | --- |

e)

az uniós jog alapján nagyméretű IT-rendszerek – különösen a VIS – felállítása, üzemeltetése és karbantartása a közös vízumpolitika területén, beleértve e nagyméretű IT-rendszerek interoperabilitását és azok kommunikációs infrastruktúráját, valamint az adatminőség és az információszolgáltatás fokozását célzó intézkedéseket.

---

III. MELLÉKLET

A támogatás hatálya

| 1. | A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés keretében az eszköz különösen a következőket támogatja:






  a) | olyan infrastruktúra, épületek, rendszerek és szolgáltatások, amelyekre a határátkelőhelyeken és a határátkelőhelyek közötti határőrizet érdekében van szükség; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

olyan infrastruktúra, épületek, rendszerek és szolgáltatások, amelyekre a határátkelőhelyeken és a határátkelőhelyek közötti határőrizet érdekében van szükség;

| b) | operatív berendezések, köztük szállítóeszközök és IKT-rendszerek, amelyek a határátkelőhelyeken folytatott eredményes és biztonságos határellenőrzéshez szükségesek, valamint a határőrizethez az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kidolgozott előírásokkal összhangban, amennyiben léteznek ilyen előírások; |
| --- | --- |

b)

operatív berendezések, köztük szállítóeszközök és IKT-rendszerek, amelyek a határátkelőhelyeken folytatott eredményes és biztonságos határellenőrzéshez szükségesek, valamint a határőrizethez az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kidolgozott előírásokkal összhangban, amennyiben léteznek ilyen előírások;

| c) | képzés az európai integrált határigazgatás fejlesztése vagy annak elősegítése terén, figyelembe véve az operatív szükségleteket és a kockázatelemzéseket – beleértve a 13. cikk (7) bekezdésében említett ajánlásokban azonosított kihívásokat is –, továbbá az alapvető jogoknak maradéktalanul megfelelve; |
| --- | --- |

c)

képzés az európai integrált határigazgatás fejlesztése vagy annak elősegítése terén, figyelembe véve az operatív szükségleteket és a kockázatelemzéseket – beleértve a 13. cikk (7) bekezdésében említett ajánlásokban azonosított kihívásokat is –, továbbá az alapvető jogoknak maradéktalanul megfelelve;

| d) | az (EU) 2019/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) összhangban az összekötő tisztviselők harmadik országokba történő közös kiküldése, valamint határőrök és más releváns szakértők tagállamokba vagy valamely tagállamból egy harmadik országba történő kiküldése, a szakértők vagy összekötő tisztviselők hálózatai együttműködésének és operatív kapacitásának megerősítése, továbbá a legjobb gyakorlatok cseréje és az európai hálózatok kapacitásának fellendítése az uniós szakpolitikák értékelése, előmozdítása, támogatása és fejlesztése céljából; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2019/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) összhangban az összekötő tisztviselők harmadik országokba történő közös kiküldése, valamint határőrök és más releváns szakértők tagállamokba vagy valamely tagállamból egy harmadik országba történő kiküldése, a szakértők vagy összekötő tisztviselők hálózatai együttműködésének és operatív kapacitásának megerősítése, továbbá a legjobb gyakorlatok cseréje és az európai hálózatok kapacitásának fellendítése az uniós szakpolitikák értékelése, előmozdítása, támogatása és fejlesztése céljából;

| e) | a legjobb gyakorlatok és szakértelem cseréje, valamint olyan tanulmányok, kísérleti projektek és más releváns intézkedések, amelyek az európai integrált határigazgatás végrehajtására vagy fejlesztésére irányulnak, beleértve az Európai Határ- és Parti Őrség fejlesztését célzó intézkedéseket, így a közös kapacitásépítést, a közös közbeszerzést, a közös előírások és a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti együttműködést és koordinációt korszerűsítő egyéb intézkedések megállapítását, valamint a segítségre szoruló, kiszolgáltatott személyek és a nemzetközi védelemre szoruló vagy azt kérelmezni szándékozó személyek átirányításával kapcsolatos intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a legjobb gyakorlatok és szakértelem cseréje, valamint olyan tanulmányok, kísérleti projektek és más releváns intézkedések, amelyek az európai integrált határigazgatás végrehajtására vagy fejlesztésére irányulnak, beleértve az Európai Határ- és Parti Őrség fejlesztését célzó intézkedéseket, így a közös kapacitásépítést, a közös közbeszerzést, a közös előírások és a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti együttműködést és koordinációt korszerűsítő egyéb intézkedések megállapítását, valamint a segítségre szoruló, kiszolgáltatott személyek és a nemzetközi védelemre szoruló vagy azt kérelmezni szándékozó személyek átirányításával kapcsolatos intézkedéseket;

| f) | innovatív módszereket vagy más tagállamok számára átadható új technológiákat kidolgozó intézkedések, különösen a biztonsági kutatási programok eredményeinek telepítése, ha e telepítést az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség az (EU) 2019/1896 rendelet 66. cikke szerint eljárva akként azonosította, hogy az hozzájárul az Európai Határ- és Parti Őrség operatív képességeinek fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

f)

innovatív módszereket vagy más tagállamok számára átadható új technológiákat kidolgozó intézkedések, különösen a biztonsági kutatási programok eredményeinek telepítése, ha e telepítést az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség az (EU) 2019/1896 rendelet 66. cikke szerint eljárva akként azonosította, hogy az hozzájárul az Európai Határ- és Parti Őrség operatív képességeinek fejlesztéséhez;

| g) | a külső határokra vonatkozó szakpolitikák végrehajtásához szükséges előkészítő, monitoring, igazgatási és technikai tevékenységek, ideértve a schengeni térség irányításának megerősítését a schengeni vívmányok és az (EU) 2016/399 rendelet alkalmazásának ellenőrzése érdekében az 1053/2013/EU rendelettel létrehozott értékelési mechanizmus fejlesztése és végrehajtása révén, ideértve a Bizottság és a tagállamok helyszíni látogatáson részt vevő szakértőinek kiküldetési költségeit, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az (EU) 2019/1896 rendelettel összhangban végzett sebezhetőségi értékeléseket követően kibocsátott ajánlások végrehajtására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

g)

a külső határokra vonatkozó szakpolitikák végrehajtásához szükséges előkészítő, monitoring, igazgatási és technikai tevékenységek, ideértve a schengeni térség irányításának megerősítését a schengeni vívmányok és az (EU) 2016/399 rendelet alkalmazásának ellenőrzése érdekében az 1053/2013/EU rendelettel létrehozott értékelési mechanizmus fejlesztése és végrehajtása révén, ideértve a Bizottság és a tagállamok helyszíni látogatáson részt vevő szakértőinek kiküldetési költségeit, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az (EU) 2019/1896 rendelettel összhangban végzett sebezhetőségi értékeléseket követően kibocsátott ajánlások végrehajtására irányuló intézkedéseket;

| h) | az IKT-rendszerekben tárolt adatok minőségének fokozását, valamint az érintettnek a személyes adatai tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez és kiigazításhoz és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai gyakorlásának javítását célzó intézkedések; |
| --- | --- |

h)

az IKT-rendszerekben tárolt adatok minőségének fokozását, valamint az érintettnek a személyes adatai tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez és kiigazításhoz és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai gyakorlásának javítását célzó intézkedések;

| i) | személyazonosság megállapítása, ujjnyomatvétel, nyilvántartásba vétel, biztonsági ellenőrzések, személyes meghallgatás, tájékoztatás nyújtása, orvosi és sebezhetőségi átvilágítás, szükség esetén orvosi ellátás, valamint a harmadik országbeli állampolgárok megfelelő eljárás felé történő átirányítása a külső határokon; |
| --- | --- |

i)

személyazonosság megállapítása, ujjnyomatvétel, nyilvántartásba vétel, biztonsági ellenőrzések, személyes meghallgatás, tájékoztatás nyújtása, orvosi és sebezhetőségi átvilágítás, szükség esetén orvosi ellátás, valamint a harmadik országbeli állampolgárok megfelelő eljárás felé történő átirányítása a külső határokon;

| j) | a külső határokra vonatkozó szakpolitikákkal kapcsolatos ismeretek fokozását célzó intézkedések az érdekeltek és a közvélemény körében, beleértve az Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációját is; |
| --- | --- |

j)

a külső határokra vonatkozó szakpolitikákkal kapcsolatos ismeretek fokozását célzó intézkedések az érdekeltek és a közvélemény körében, beleértve az Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációját is;

| k) | olyan statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozása, amelyek tiszteletben tartják a megkülönböztetés tilalmának elvét; |
| --- | --- |

k)

olyan statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozása, amelyek tiszteletben tartják a megkülönböztetés tilalmának elvét;

| l) | az európai integrált határigazgatás végrehajtására irányuló működési támogatás. |
| --- | --- |

l)

az európai integrált határigazgatás végrehajtására irányuló működési támogatás.

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés keretében az eszköz különösen a következőket támogatja:






  a) | a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez szükséges infrastruktúra és épületek, beleértve a biztonsági intézkedéseket és a vízumkérelmezők számára nyújtott szolgáltatás minőségének javítását célzó egyéb intézkedéseket is; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez szükséges infrastruktúra és épületek, beleértve a biztonsági intézkedéseket és a vízumkérelmezők számára nyújtott szolgáltatás minőségének javítását célzó egyéb intézkedéseket is;

| b) | a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez szükséges operatív berendezések és IKT-rendszerek; |
| --- | --- |

b)

a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez szükséges operatív berendezések és IKT-rendszerek;

| c) | a konzuli személyzet és a közös vízumpolitika és a konzuli együttműködés végrehajtásában részt vevő egyéb személyzet képzése; |
| --- | --- |

c)

a konzuli személyzet és a közös vízumpolitika és a konzuli együttműködés végrehajtásában részt vevő egyéb személyzet képzése;

| d) | a legjobb gyakorlatok és a szakértők cseréje, beleértve a szakértők kiküldését, valamint az európai hálózatok kapacitásának fellendítése az uniós szakpolitikák és célkitűzések értékelése, előmozdítása, támogatása és továbbfejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

d)

a legjobb gyakorlatok és a szakértők cseréje, beleértve a szakértők kiküldését, valamint az európai hálózatok kapacitásának fellendítése az uniós szakpolitikák és célkitűzések értékelése, előmozdítása, támogatása és továbbfejlesztése érdekében;

| e) | tanulmányok, kísérleti projektek és egyéb releváns intézkedések, mint például elemzések, monitoring és értékelés révén az ismeretek javítására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

e)

tanulmányok, kísérleti projektek és egyéb releváns intézkedések, mint például elemzések, monitoring és értékelés révén az ismeretek javítására irányuló intézkedések;

| f) | innovatív módszerek vagy más tagállamok számára átadható új technológiák kidolgozására irányuló intézkedések, különösen az uniós finanszírozású kutatási projektek eredményének tesztelésére és validálására irányuló projektek; |
| --- | --- |

f)

innovatív módszerek vagy más tagállamok számára átadható új technológiák kidolgozására irányuló intézkedések, különösen az uniós finanszírozású kutatási projektek eredményének tesztelésére és validálására irányuló projektek;

| g) | előkészítő, monitoring, igazgatási és technikai tevékenységek, beleértve a schengeni térség irányításának megerősítését a schengeni vívmányok alkalmazásának ellenőrzése érdekében az 1053/2013/EU rendelettel létrehozott értékelési mechanizmus fejlesztése és végrehajtása révén, beleértve a Bizottság és a tagállamok helyszíni látogatáson részt vevő szakértőinek kiküldetési költségeit; |
| --- | --- |

g)

előkészítő, monitoring, igazgatási és technikai tevékenységek, beleértve a schengeni térség irányításának megerősítését a schengeni vívmányok alkalmazásának ellenőrzése érdekében az 1053/2013/EU rendelettel létrehozott értékelési mechanizmus fejlesztése és végrehajtása révén, beleértve a Bizottság és a tagállamok helyszíni látogatáson részt vevő szakértőinek kiküldetési költségeit;

| h) | a vízumpolitikákra vonatkozó ismeretterjesztő tevékenységek az érdekeltek és a közvélemény körében, beleértve az Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációját is; |
| --- | --- |

h)

a vízumpolitikákra vonatkozó ismeretterjesztő tevékenységek az érdekeltek és a közvélemény körében, beleértve az Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációját is;

| i) | olyan statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozása, amelyek tiszteletben tartják a megkülönböztetés tilalmának elvét; |
| --- | --- |

i)

olyan statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozása, amelyek tiszteletben tartják a megkülönböztetés tilalmának elvét;

| j) | a közös vízumpolitika végrehajtására irányuló működési támogatás; |
| --- | --- |

j)

a közös vízumpolitika végrehajtására irányuló működési támogatás;

| k) | a tagállamoknak a vízumkibocsátás terén nyújtott támogatás, beleértve a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt kibocsátott, a 810/2009/EK rendelet 25. cikkében említett korlátozott területi érvényességű vízumokat is. |
| --- | --- |

k)

a tagállamoknak a vízumkibocsátás terén nyújtott támogatás, beleértve a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt kibocsátott, a 810/2009/EK rendelet 25. cikkében említett korlátozott területi érvényességű vízumokat is.

| 3. | A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretében az eszköz különösen a következőket támogatja:






  a) | a nagyméretű IT-rendszerek és a kapcsolódó kommunikációs infrastruktúra elemeinek tárolásához szükséges infrastruktúra és épületek; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a nagyméretű IT-rendszerek és a kapcsolódó kommunikációs infrastruktúra elemeinek tárolásához szükséges infrastruktúra és épületek;

| b) | a nagyméretű IT-rendszerek megfelelő működésének biztosításához szükséges berendezések és kommunikációs rendszerek; |
| --- | --- |

b)

a nagyméretű IT-rendszerek megfelelő működésének biztosításához szükséges berendezések és kommunikációs rendszerek;

| c) | a nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos képzés és kommunikációs tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

a nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos képzés és kommunikációs tevékenységek;

| d) | a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztése és korszerűsítése; |
| --- | --- |

d)

a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztése és korszerűsítése;

| e) | a nagyméretű IT-rendszerek és azok interoperabilitásának megvalósításával kapcsolatos tanulmányok, koncepcióigazolások, kísérleti projektek és egyéb releváns intézkedések; |
| --- | --- |

e)

a nagyméretű IT-rendszerek és azok interoperabilitásának megvalósításával kapcsolatos tanulmányok, koncepcióigazolások, kísérleti projektek és egyéb releváns intézkedések;

| f) | innovatív módszerek vagy más tagállamok számára átadható új technológiák kidolgozására irányuló intézkedések, különösen az uniós finanszírozású kutatási projektek eredményének tesztelésére és validálására irányuló projektek; |
| --- | --- |

f)

innovatív módszerek vagy más tagállamok számára átadható új technológiák kidolgozására irányuló intézkedések, különösen az uniós finanszírozású kutatási projektek eredményének tesztelésére és validálására irányuló projektek;

| g) | a vízumpolitika és a határigazgatás terén működő nagyméretű IT-rendszerekre vonatkozó statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kifejlesztése a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének betartása mellett; |
| --- | --- |

g)

a vízumpolitika és a határigazgatás terén működő nagyméretű IT-rendszerekre vonatkozó statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kifejlesztése a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének betartása mellett;

| h) | az IKT-rendszerekben tárolt adatok minőségének javítását, valamint az érintettnek a személyes adatai tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, kiigazításhoz és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai gyakorlásának javítását célzó intézkedések; |
| --- | --- |

h)

az IKT-rendszerekben tárolt adatok minőségének javítását, valamint az érintettnek a személyes adatai tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, kiigazításhoz és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai gyakorlásának javítását célzó intézkedések;

| i) | a nagyméretű IT-rendszerek megvalósítására irányuló működési támogatás. |
| --- | --- |

i)

a nagyméretű IT-rendszerek megvalósítására irányuló működési támogatás.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1240 rendelete (2019. június 20.) a bevándorlási összekötő tisztviselők európai hálózatának létrehozásáról (HL L 198., 2019.7.25., 88. o.).

---

IV. MELLÉKLET

A 12. cikk (3) bekezdésével és a 13. cikk (17) bekezdésével összhangban magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések

| 1. | Azon operatív berendezések beszerzése az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel közös beszerzési rendszerek segítségével, amelyeket az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség rendelkezésére kell bocsátani az (EU) 2019/1896 rendelet 64. cikkének (14) bekezdésével összhangban végzett operatív tevékenységeihez; |
| --- | --- |

1.

Azon operatív berendezések beszerzése az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel közös beszerzési rendszerek segítségével, amelyeket az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség rendelkezésére kell bocsátani az (EU) 2019/1896 rendelet 64. cikkének (14) bekezdésével összhangban végzett operatív tevékenységeihez;

| 2. | A tagállamok és az Unióval közös szárazföldi vagy tengeri határral rendelkező szomszédos harmadik országok közötti ügynökségközi együttműködést támogató intézkedések; |
| --- | --- |

2.

A tagállamok és az Unióval közös szárazföldi vagy tengeri határral rendelkező szomszédos harmadik országok közötti ügynökségközi együttműködést támogató intézkedések;

| 3. | Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség fejlesztése a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságoknak a közös kapacitásépítéssel, a közös közbeszerzéssel, a közös előírásokkal kapcsolatos intézkedések, valamint a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti együttműködést és koordinációt egyszerűsítő, bármely egyéb intézkedés végrehajtásához nyújtott támogatás révén, a II. melléklet 1. pontjának b) alpontjában felvázoltak szerint; |
| --- | --- |

3.

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség fejlesztése a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságoknak a közös kapacitásépítéssel, a közös közbeszerzéssel, a közös előírásokkal kapcsolatos intézkedések, valamint a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti együttműködést és koordinációt egyszerűsítő, bármely egyéb intézkedés végrehajtásához nyújtott támogatás révén, a II. melléklet 1. pontjának b) alpontjában felvázoltak szerint;

| 4. | A bevándorlási összekötő tisztviselők közös kiküldése a III. mellékletben említettek szerint; |
| --- | --- |

4.

A bevándorlási összekötő tisztviselők közös kiküldése a III. mellékletben említettek szerint;

| 5. | A határellenőrzés keretében az emberkereskedelem áldozatainak eredményesebb azonosítását és a nekik való azonnali segítségnyújtás javítását, továbbá az e célcsoportokra irányuló megfelelő átirányítási mechanizmusok fejlesztését és támogatását célzó intézkedések, valamint a határellenőrzés keretében az emberkereskedők felderítésére irányuló határokon átnyúló együttműködés fokozására vonatkozó intézkedések; |
| --- | --- |

5.

A határellenőrzés keretében az emberkereskedelem áldozatainak eredményesebb azonosítását és a nekik való azonnali segítségnyújtás javítását, továbbá az e célcsoportokra irányuló megfelelő átirányítási mechanizmusok fejlesztését és támogatását célzó intézkedések, valamint a határellenőrzés keretében az emberkereskedők felderítésére irányuló határokon átnyúló együttműködés fokozására vonatkozó intézkedések;

| 6. | Integrált gyermekvédelmi rendszerek kialakítása a külső határokon, többek között az alkalmazottak megfelelő képzésén és a jó gyakorlatok tagállamok közötti és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel való megosztásán keresztül; |
| --- | --- |

6.

Integrált gyermekvédelmi rendszerek kialakítása a külső határokon, többek között az alkalmazottak megfelelő képzésén és a jó gyakorlatok tagállamok közötti és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel való megosztásán keresztül;

| 7. | Új módszertan vagy technológia telepítésére, átadására, tesztelésére és értékelésére vonatkozó intézkedések – beleértve a kísérleti projekteket és a III. mellékletben említett uniós finanszírozású kutatási projektek nyomon követő intézkedéseit –, továbbá a vízumpolitika és a határigazgatás terén működő IKT-rendszerekben tárolt adatok minőségének javítását, valamint – az ezen eszköz hatálya alá tartozó fellépésekkel összefüggésben – az érintettnek a személyes adatai tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, helyesbítéshez és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai gyakorlásának javítását célzó intézkedések; |
| --- | --- |

7.

Új módszertan vagy technológia telepítésére, átadására, tesztelésére és értékelésére vonatkozó intézkedések – beleértve a kísérleti projekteket és a III. mellékletben említett uniós finanszírozású kutatási projektek nyomon követő intézkedéseit –, továbbá a vízumpolitika és a határigazgatás terén működő IKT-rendszerekben tárolt adatok minőségének javítását, valamint – az ezen eszköz hatálya alá tartozó fellépésekkel összefüggésben – az érintettnek a személyes adatai tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, helyesbítéshez és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai gyakorlásának javítását célzó intézkedések;

| 8. | A kiszolgáltatott személyek azonosítására és a védelmi szolgálatokhoz történő átirányítására, valamint az ilyen személyek közvetlen segítésére irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

8.

A kiszolgáltatott személyek azonosítására és a védelmi szolgálatokhoz történő átirányítására, valamint az ilyen személyek közvetlen segítésére irányuló intézkedések;

| 9. | A – meglévő vagy potenciális – kivételes és aránytalanul nagy migrációs nyomással szembesülő tagállamokban migrációs csomópontok létrehozására és üzemeltetésére irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

9.

A – meglévő vagy potenciális – kivételes és aránytalanul nagy migrációs nyomással szembesülő tagállamokban migrációs csomópontok létrehozására és üzemeltetésére irányuló intézkedések;

| 10. | A vízumkérelmek feldolgozása terén a tagállamok közötti, a II. melléklet 2. pontjának d) alpontjában felvázolt különböző együttműködési formák továbbfejlesztése; |
| --- | --- |

10.

A vízumkérelmek feldolgozása terén a tagállamok közötti, a II. melléklet 2. pontjának d) alpontjában felvázolt különböző együttműködési formák továbbfejlesztése;

| 11. | A tagállamok konzuli jelenlétének vagy képviseletének fokozása azon harmadik országokban, amelyek állampolgárainak az (EU) 2018/1806 rendelet értelmében a külső határok átlépésekor vízummal kell rendelkezniük, különösen azon harmadik országokban, amelyekben jelenleg egyetlen tagállam sincs jelen; |
| --- | --- |

11.

A tagállamok konzuli jelenlétének vagy képviseletének fokozása azon harmadik országokban, amelyek állampolgárainak az (EU) 2018/1806 rendelet értelmében a külső határok átlépésekor vízummal kell rendelkezniük, különösen azon harmadik országokban, amelyekben jelenleg egyetlen tagállam sincs jelen;

| 12. | Az IKT-rendszerek interoperabilitásának javítását célzó intézkedések. |
| --- | --- |

12.

Az IKT-rendszerek interoperabilitásának javítását célzó intézkedések.

---

V. MELLÉKLET

A 27. cikk (1) bekezdésében említett alapvető teljesítménymutatók

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

| 1. | Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség műszakieszköz-állományában nyilvántartásba vett berendezések darabszáma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség rendelkezésére bocsátott berendezések darabszáma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A nemzeti hatóságok és az EUROSUR nemzeti koordinációs központok közötti újonnan kezdeményezett/továbbfejlesztett együttműködési formák száma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Automatizált határellenőrzési rendszerekkel és elektronikus átléptető kapukkal felszerelt határátkelőhelyek száma. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A schengeni értékelésekből és a sebezhetőségi értékelésekből származó, a határigazgatás területére vonatkozó, végrehajtott ajánlások száma. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal arról számolnak be, hogy használják az említett képzésen elsajátított készségeket és kompetenciákat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A határátkelőhelyeken nemzetközi védelmet kérelmező személyek száma. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Azon személyek száma, akiknek a beléptetését a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok megtagadták. |
| --- | --- |

8.

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

| 1. | A schengeni övezeten kívüli új/korszerűsített konzulátusok száma:






  1.1. | Ebből a vízumkérelmezők iránti ügyfélbarát szellemben korszerűsített konzulátusok száma. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

Ebből a vízumkérelmezők iránti ügyfélbarát szellemben korszerűsített konzulátusok száma.

| 2. | A schengeni értékelésekből származó, a közös vízumpolitika területére vonatkozó, végrehajtott ajánlások száma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | A digitális eszközök felhasználásával benyújtott vízumkérelmek száma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A vízumkérelmek feldolgozása területén a tagállamok közötti, újonnan kezdeményezett/továbbfejlesztett együttműködési formák száma. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal arról számolnak be, hogy használják az említett képzési tevékenység során elsajátított készségeket és kompetenciákat. |
| --- | --- |

5.

---

VI. MELLÉKLET

Beavatkozási típusok

1. TÁBLÁZAT: A „BEAVATKOZÁSI TERÜLET” DIMENZIÓ SZERINTI KÓDOK

| I. | Európai integrált határigazgatás |
| --- | --- |

I.

Európai integrált határigazgatás

| 001 | Határforgalom-ellenőrzés |
| --- | --- |

001

Határforgalom-ellenőrzés

| 002 | Határőrizet – légi berendezések |
| --- | --- |

002

Határőrizet – légi berendezések

| 003 | Határőrizet – szárazföldi berendezések |
| --- | --- |

003

Határőrizet – szárazföldi berendezések

| 004 | Határőrizet – tengeri berendezések |
| --- | --- |

004

Határőrizet – tengeri berendezések

| 005 | Határőrizet – automatizált határőrizeti rendszerek |
| --- | --- |

005

Határőrizet – automatizált határőrizeti rendszerek

| 006 | Határőrizet – egyéb intézkedések |
| --- | --- |

006

Határőrizet – egyéb intézkedések

| 007 | A határellenőrzéshez kapcsolódó technikai és műveleti intézkedések a schengeni térségen belül |
| --- | --- |

007

A határellenőrzéshez kapcsolódó technikai és műveleti intézkedések a schengeni térségen belül

| 008 | Helyzetismeret és információcsere |
| --- | --- |

008

Helyzetismeret és információcsere

| 009 | Kockázatelemzés |
| --- | --- |

009

Kockázatelemzés

| 010 | Adat- és információfeldolgozás |
| --- | --- |

010

Adat- és információfeldolgozás

| 011 | Migrációs csomópontok |
| --- | --- |

011

Migrációs csomópontok

| 012 | A kiszolgáltatott személyek azonosítására és átirányítására irányuló intézkedések |
| --- | --- |

012

A kiszolgáltatott személyek azonosítására és átirányítására irányuló intézkedések

| 013 | A nemzetközi védelemre szoruló vagy azt kérelmezni szándékozó személyek azonosításával és átirányításával kapcsolatos intézkedések |
| --- | --- |

013

A nemzetközi védelemre szoruló vagy azt kérelmezni szándékozó személyek azonosításával és átirányításával kapcsolatos intézkedések

| 014 | Az Európai Határ- és Parti Őrség fejlesztése |
| --- | --- |

014

Az Európai Határ- és Parti Őrség fejlesztése

| 015 | Ügynökségközi együttműködés – nemzeti szint |
| --- | --- |

015

Ügynökségközi együttműködés – nemzeti szint

| 016 | Ügynökségközi együttműködés – uniós szint |
| --- | --- |

016

Ügynökségközi együttműködés – uniós szint

| 017 | Ügynökségközi együttműködés – harmadik országokkal |
| --- | --- |

017

Ügynökségközi együttműködés – harmadik országokkal

| 018 | Bevándorlási összekötő tisztviselők közös kiküldése |
| --- | --- |

018

Bevándorlási összekötő tisztviselők közös kiküldése

| 019 | Nagyméretű IT-rendszerek – Az Eurodac használata határigazgatási célokra |
| --- | --- |

019

Nagyméretű IT-rendszerek – Az Eurodac használata határigazgatási célokra

| 020 | Nagyméretű IT-rendszerek – Határregisztrációs rendszer (EES) |
| --- | --- |

020

Nagyméretű IT-rendszerek – Határregisztrációs rendszer (EES)

| 021 | Nagyméretű IT-rendszerek – Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) – egyéb |
| --- | --- |

021

Nagyméretű IT-rendszerek – Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) – egyéb

| 022 | Nagyméretű IT-rendszerek – Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) – az (EU) 2018/1240 rendelet 85. cikkének (2) bekezdése |
| --- | --- |

022

Nagyméretű IT-rendszerek – Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) – az (EU) 2018/1240 rendelet 85. cikkének (2) bekezdése

| 023 | Nagyméretű IT-rendszerek – Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) – az (EU) 2018/1240 rendelet 85. cikkének (3) bekezdése |
| --- | --- |

023

Nagyméretű IT-rendszerek – Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) – az (EU) 2018/1240 rendelet 85. cikkének (3) bekezdése

| 024 | Nagyméretű IT-rendszerek – Schengeni Információs Rendszer (SIS) |
| --- | --- |

024

Nagyméretű IT-rendszerek – Schengeni Információs Rendszer (SIS)

| 025 | Nagyméretű IT-rendszerek – Interoperabilitás |
| --- | --- |

025

Nagyméretű IT-rendszerek – Interoperabilitás

| 026 | Működési támogatás – Integrált határigazgatás |
| --- | --- |

026

Működési támogatás – Integrált határigazgatás

| 027 | Működési támogatás – Határigazgatási célokra használt nagyméretű IT-rendszerek |
| --- | --- |

027

Működési támogatás – Határigazgatási célokra használt nagyméretű IT-rendszerek

| 028 | Működési támogatás – Különleges átutazási rendszer |
| --- | --- |

028

Működési támogatás – Különleges átutazási rendszer

| 029 | Adatminőség és az érintetteknek a személyes jogaik tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, kiigazításhoz és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai |
| --- | --- |

029

Adatminőség és az érintetteknek a személyes jogaik tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, kiigazításhoz és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai

| II. | Közös vízumpolitika |
| --- | --- |

II.

Közös vízumpolitika

| 001 | A vízumkérelmek feldolgozásának javítása |
| --- | --- |

001

A vízumkérelmek feldolgozásának javítása

| 002 | A hatékonyság, az ügyfélbarát környezet és a biztonság erősítése a konzulátusokon |
| --- | --- |

002

A hatékonyság, az ügyfélbarát környezet és a biztonság erősítése a konzulátusokon

| 003 | Okmánybiztonság/okmánybiztonsági tanácsadók |
| --- | --- |

003

Okmánybiztonság/okmánybiztonsági tanácsadók

| 004 | Konzuli együttműködés |
| --- | --- |

004

Konzuli együttműködés

| 005 | Konzuli lefedettség |
| --- | --- |

005

Konzuli lefedettség

| 006 | Nagyméretű IT-rendszerek – Vízuminformációs Rendszer (VIS) |
| --- | --- |

006

Nagyméretű IT-rendszerek – Vízuminformációs Rendszer (VIS)

| 007 | A vízumkérelmek feldolgozásának céljára szolgáló egyéb IKT-rendszerek |
| --- | --- |

007

A vízumkérelmek feldolgozásának céljára szolgáló egyéb IKT-rendszerek

| 008 | Működési támogatás – Közös vízumpolitika |
| --- | --- |

008

Működési támogatás – Közös vízumpolitika

| 009 | Működési támogatás – A vízumkérelmek feldolgozásának céljára szolgáló nagyméretű IT-rendszerek |
| --- | --- |

009

Működési támogatás – A vízumkérelmek feldolgozásának céljára szolgáló nagyméretű IT-rendszerek

| 010 | Működési támogatás – Különleges átutazási rendszer |
| --- | --- |

010

Működési támogatás – Különleges átutazási rendszer

| 011 | Korlátozott területi érvényességű vízumok kiadása |
| --- | --- |

011

Korlátozott területi érvényességű vízumok kiadása

| 012 | Adatminőség és az érintetteknek a személyes jogaik tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, kiigazításhoz és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai |
| --- | --- |

012

Adatminőség és az érintetteknek a személyes jogaik tekintetében fennálló tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, kiigazításhoz és törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogai

| III. | Technikai segítségnyújtás |
| --- | --- |

III.

Technikai segítségnyújtás

| 001 | Tájékoztatás és kommunikáció |
| --- | --- |

001

Tájékoztatás és kommunikáció

| 002 | Előkészítés, végrehajtás, monitoring és kontroll |
| --- | --- |

002

Előkészítés, végrehajtás, monitoring és kontroll

| 003 | Értékelés és tanulmányok, adatgyűjtés |
| --- | --- |

003

Értékelés és tanulmányok, adatgyűjtés

| 004 | Kapacitásépítés |
| --- | --- |

004

Kapacitásépítés

2. TÁBLÁZAT: AZ „INTÉZKEDÉSTÍPUS” DIMENZIÓ SZERINTI KÓDOK

| 001 | Infrastruktúra és épületek |
| --- | --- |

001

Infrastruktúra és épületek

| 002 | Szállítóeszközök |
| --- | --- |

002

Szállítóeszközök

| 003 | Egyéb operatív berendezések |
| --- | --- |

003

Egyéb operatív berendezések

| 004 | Kommunikációs rendszerek |
| --- | --- |

004

Kommunikációs rendszerek

| 005 | Informatikai rendszerek |
| --- | --- |

005

Informatikai rendszerek

| 006 | Képzés |
| --- | --- |

006

Képzés

| 007 | A legjobb gyakorlatok cseréje – tagállamok között |
| --- | --- |

007

A legjobb gyakorlatok cseréje – tagállamok között

| 008 | A legjobb gyakorlatok cseréje – harmadik országokkal |
| --- | --- |

008

A legjobb gyakorlatok cseréje – harmadik országokkal

| 009 | Szakértők kiküldése |
| --- | --- |

009

Szakértők kiküldése

| 010 | Tanulmányok, koncepcióigazolások, kísérleti projektek és hasonló intézkedések |
| --- | --- |

010

Tanulmányok, koncepcióigazolások, kísérleti projektek és hasonló intézkedések

| 011 | Kommunikációs tevékenységek |
| --- | --- |

011

Kommunikációs tevékenységek

| 012 | Statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozása |
| --- | --- |

012

Statisztikai eszközök, módszerek és mutatók kidolgozása

| 013 | Kutatási projektek megvalósítása vagy egyéb nyomon követése |
| --- | --- |

013

Kutatási projektek megvalósítása vagy egyéb nyomon követése

3. TÁBLÁZAT: A „VÉGREHAJTÁS” DIMENZIÓ SZERINTI KÓDOK

| 001 | A 12. cikk (1) bekezdése által fedezett intézkedések |
| --- | --- |

001

A 12. cikk (1) bekezdése által fedezett intézkedések

| 002 | Egyedi intézkedések |
| --- | --- |

002

Egyedi intézkedések

| 003 | A IV. mellékletben felsorolt intézkedések |
| --- | --- |

003

A IV. mellékletben felsorolt intézkedések

| 004 | Működési támogatás |
| --- | --- |

004

Működési támogatás

| 005 | A 12. cikk (5) bekezdése által fedezett intézkedések |
| --- | --- |

005

A 12. cikk (5) bekezdése által fedezett intézkedések

| 006 | Szükséghelyzeti támogatás |
| --- | --- |

006

Szükséghelyzeti támogatás

4. TÁBLÁZAT: AZ „EGYES TÉMÁK” DIMENZIÓ SZERINTI KÓDOK

| 001 | Együttműködés harmadik országokkal |
| --- | --- |

001

Együttműködés harmadik országokkal

| 002 | Intézkedések harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban |
| --- | --- |

002

Intézkedések harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban

| 003 | A schengeni értékelés ajánlásainak végrehajtása |
| --- | --- |

003

A schengeni értékelés ajánlásainak végrehajtása

| 004 | A sebezhetőségi értékelés ajánlásainak végrehajtása |
| --- | --- |

004

A sebezhetőségi értékelés ajánlásainak végrehajtása

| 005 | Az EUROSUR kialakítását és működtetését támogató intézkedések |
| --- | --- |

005

Az EUROSUR kialakítását és működtetését támogató intézkedések

| 006 | Egyik sem a fentiek közül |
| --- | --- |

006

Egyik sem a fentiek közül

---

VII. MELLÉKLET

Működési támogatásra jogosult kiadások

| a) | A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés keretében a működési támogatás a következő költségekre terjed ki olyan mértékben, amennyiben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség az operatív tevékenységeivel összefüggésben nem fedezi azokat:






  1. | személyzeti költségek, ideértve a képzést is; |
| --- | --- | --- |

a)

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés keretében a működési támogatás a következő költségekre terjed ki olyan mértékben, amennyiben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség az operatív tevékenységeivel összefüggésben nem fedezi azokat:

1.

személyzeti költségek, ideértve a képzést is;

| 2. | berendezések és infrastruktúra karbantartása vagy javítása; |
| --- | --- |

2.

berendezések és infrastruktúra karbantartása vagy javítása;

| 3. | szolgáltatási költségek e rendelet hatályán belül; |
| --- | --- |

3.

szolgáltatási költségek e rendelet hatályán belül;

| 4. | a műveletekre fordított működési költségek; |
| --- | --- |

4.

a műveletekre fordított működési költségek;

| 5. | ingatlannal kapcsolatos költségek, beleértve a bérleti díjakat és az értékcsökkenést is. |
| --- | --- |

5.

ingatlannal kapcsolatos költségek, beleértve a bérleti díjakat és az értékcsökkenést is.

Az (EU) 2019/1896 rendelet 2. cikkének 20. pontja értelmében vett fogadó tagállam működési támogatást használhat fel az e pontban említett, és e rendelet hatálya alá tartozó operatív tevékenységekben való részvételére vagy a nemzeti határellenőrzési tevékenységének céljaira fordított működési költségeinek fedezéséhez.

| b) | A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés keretében a működési támogatás a következőkre terjed ki:






  1. | személyzeti költségek, ideértve a képzést is; |
| --- | --- | --- |

b)

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés keretében a működési támogatás a következőkre terjed ki:

1.

személyzeti költségek, ideértve a képzést is;

| 2. | szolgáltatási költségek; |
| --- | --- |

2.

szolgáltatási költségek;

| 3. | berendezések és infrastruktúra karbantartása vagy javítása; |
| --- | --- |

3.

berendezések és infrastruktúra karbantartása vagy javítása;

| 4. | ingatlannal kapcsolatos költségek, beleértve a bérleti díjakat és az értékcsökkenést is. |
| --- | --- |

4.

ingatlannal kapcsolatos költségek, beleértve a bérleti díjakat és az értékcsökkenést is.

| c) | A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretében a nagyméretű IT-rendszerekre irányuló működési támogatás a következőkre terjed ki:






  1. | személyzeti költségek, ideértve a képzést is; |
| --- | --- | --- |

c)

A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretében a nagyméretű IT-rendszerekre irányuló működési támogatás a következőkre terjed ki:

1.

személyzeti költségek, ideértve a képzést is;

| 2. | a nagyméretű IT-rendszerek és azok kommunikációs infrastruktúráinak üzemeltetési igazgatása és karbantartása, beleértve e rendszerek interoperabilitását és a biztonságos helyiségek bérletét. |
| --- | --- |

2.

a nagyméretű IT-rendszerek és azok kommunikációs infrastruktúráinak üzemeltetési igazgatása és karbantartása, beleértve e rendszerek interoperabilitását és a biztonságos helyiségek bérletét.

| d) | Az e melléklet a), b) és c) pontjában felsorolt költségek fedezése mellett Litvánia programján belül a működési támogatásnak a 17. cikk (1) bekezdésének megfelelő támogatást is kell nyújtania. |
| --- | --- |

d)

Az e melléklet a), b) és c) pontjában felsorolt költségek fedezése mellett Litvánia programján belül a működési támogatásnak a 17. cikk (1) bekezdésének megfelelő támogatást is kell nyújtania.

---

VIII. MELLÉKLET

A 27. cikk (3) bekezdésében említett kimeneti és eredménymutatók

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | A határátkelőhelyek számára megvásárolt berendezések darabszáma:






  1.1. | ebből a megvásárolt automatizált határellenőrzési rendszerek/önkiszolgáló rendszerek/elektronikus átléptető kapuk száma. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

ebből a megvásárolt automatizált határellenőrzési rendszerek/önkiszolgáló rendszerek/elektronikus átléptető kapuk száma.

| 2. | A karbantartott/helyreállított infrastruktúra darabszáma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A támogatott migrációs csomópontok száma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A határátkelőhelyeken megépített/korszerűsített létesítmények száma. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A megvásárolt légi járművek száma:






  5.1. | ebből a megvásárolt pilóta nélküli légi járművek száma. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

ebből a megvásárolt pilóta nélküli légi járművek száma.

| 6. | A megvásárolt tengeri szállítóeszközök száma. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A megvásárolt szárazföldi szállítóeszközök száma. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A támogatott résztvevők száma:






  8.1. | ebből a képzési tevékenységekben részt vevők száma. |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

ebből a képzési tevékenységekben részt vevők száma.

| 9. | Harmadik országokba kiküldött bevándorlási összekötő tisztviselők száma. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A kifejlesztett/karbantartott/továbbfejlesztett IT-funkciók száma. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A kifejlesztett/karbantartott/továbbfejlesztett nagyméretű IT-rendszerek száma.






  11.1. | ebből a kifejlesztett nagyméretű IT-rendszerek száma. |
| --- | --- | --- |

11.

11.1.

ebből a kifejlesztett nagyméretű IT-rendszerek száma.

| 12. | A harmadik országokkal folytatott együttműködési projektek száma. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A határátkelőhelyeken nemzetközi védelmet kérelmező személyek száma. |
| --- | --- |

13.

Eredménymutatók

| 14. | Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség műszakieszköz-állományában nyilvántartásba vett berendezések darabszáma. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség rendelkezésére bocsátott berendezések darabszáma. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A tagállami hatóságok és az EUROSUR nemzeti koordinációs központok közötti újonnan kezdeményezett/továbbfejlesztett együttműködési formák száma. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Automatizált határellenőrzési rendszerekkel és elektronikus átléptető kapukkal felszerelt határátkelőhelyek száma. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A schengeni értékelésekből és a sebezhetőségi értékelésekből származó, a határigazgatás területére vonatkozó, végrehajtott ajánlások száma. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal arról számolnak be, hogy használják az említett képzési tevékenység során elsajátított készségeket és kompetenciákat. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Azon személyek száma, akiknek a beléptetését a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok megtagadták. |
| --- | --- |

20.

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | A vízumkérelmek feldolgozásának digitalizálását támogató projektek száma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A támogatott résztvevők száma:






  2.1. | ebből a képzési tevékenységekben részt vevők száma. |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ebből a képzési tevékenységekben részt vevők száma.

| 3. | Harmadik országokban működő konzulátusokra kiküldött személyzet létszáma:






  3.1. | ebből a vízumkérelmek feldolgozása céljából kiküldött személyzet létszáma. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

ebből a vízumkérelmek feldolgozása céljából kiküldött személyzet létszáma.

| 4. | Kifejlesztett/karbantartott/továbbfejlesztett IT-funkciók száma. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kifejlesztett/karbantartott/továbbfejlesztett nagyméretű IT-rendszerek száma:






  5.1. | ebből a kifejlesztett nagyméretű IT-rendszerek száma. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

ebből a kifejlesztett nagyméretű IT-rendszerek száma.

| 6. | Karbantartott/helyreállított infrastruktúra darabszáma. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bérelt/értékcsökkenéssel érintett ingatlanok száma. |
| --- | --- |

7.

Eredménymutatók

| 8. | A schengeni övezeten kívüli új/korszerűsített konzulátusok száma:






  8.1. | ebből a vízumkérelmezők iránti ügyfélbarát szellemben korszerűsített konzulátusok száma. |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

ebből a vízumkérelmezők iránti ügyfélbarát szellemben korszerűsített konzulátusok száma.

| 9. | A schengeni értékelésekből származó, a közös vízumpolitika területére vonatkozó, végrehajtott ajánlások száma. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Digitális eszközök felhasználásával benyújtott vízumkérelmek száma. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A vízumkérelmek feldolgozása terén a tagállamok között kezdeményezett/továbbfejlesztett együttműködési formák száma. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal arról számolnak be, hogy használják az említett képzési tevékenység során elsajátított készségeket és kompetenciákat. |
| --- | --- |

12.

---

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/94

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1149 RENDELETE

(2021. július 7.)

a Belső Biztonsági Alap létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke (1) bekezdésére, 84. cikkére, valamint 87. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Jóllehet a nemzetbiztonság továbbra is kizárólag tagállami hatáskörbe tartozik, a védelme uniós szintű együttműködést és koordinációt igényel. Az Unió azon célját, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (3) bekezdésével összhangban biztosítsa a magas szintű biztonságot a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, többek között a bűnözés megelőzésére és az ellene való küzdelemre, valamint a tagállamok bűnüldöző szervei és egyéb nemzeti hatóságai közötti koordinációra és együttműködésre irányuló intézkedések révén kell elérni, ideértve az érintett uniós ügynökségekkel és az Unió egyéb illetékes szerveivel, valamint az érintett harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, továbbá a magánszektor és a civil társadalom segítségével folytatott koordinációt és együttműködést. |
| --- | --- |

(1)

Jóllehet a nemzetbiztonság továbbra is kizárólag tagállami hatáskörbe tartozik, a védelme uniós szintű együttműködést és koordinációt igényel. Az Unió azon célját, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (3) bekezdésével összhangban biztosítsa a magas szintű biztonságot a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, többek között a bűnözés megelőzésére és az ellene való küzdelemre, valamint a tagállamok bűnüldöző szervei és egyéb nemzeti hatóságai közötti koordinációra és együttműködésre irányuló intézkedések révén kell elérni, ideértve az érintett uniós ügynökségekkel és az Unió egyéb illetékes szerveivel, valamint az érintett harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, továbbá a magánszektor és a civil társadalom segítségével folytatott koordinációt és együttműködést.

| (2) | A 2015-től 2020-ig tartó időszakban a Bizottság, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament a 2015. áprilisi európai biztonsági stratégiának megfelelően meghatározta a közös prioritásokat, amelyeket a Tanács a 2015. júniusi megújított belső biztonsági stratégiában, az Európai Parlament pedig a 2015. júliusi állásfoglalásában megerősített, nevezetesen a terrorizmus, a radikalizálódás, a súlyos és szervezett bűnözés és a kiberbűnözés megelőzését és az ellenük való küzdelmet. A Bizottság „A biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia” című, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. július 24-i közleményében megerősítette ezeket a közös prioritásokat a 2020-tól 2025-ig tartó időszak tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A 2015-től 2020-ig tartó időszakban a Bizottság, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament a 2015. áprilisi európai biztonsági stratégiának megfelelően meghatározta a közös prioritásokat, amelyeket a Tanács a 2015. júniusi megújított belső biztonsági stratégiában, az Európai Parlament pedig a 2015. júliusi állásfoglalásában megerősített, nevezetesen a terrorizmus, a radikalizálódás, a súlyos és szervezett bűnözés és a kiberbűnözés megelőzését és az ellenük való küzdelmet. A Bizottság „A biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia” című, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. július 24-i közleményében megerősítette ezeket a közös prioritásokat a 2020-tól 2025-ig tartó időszak tekintetében.

| (3) | A 2017. március 25-én aláírt Római Nyilatkozatban a 27 tagállam vezetői, az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság megerősítették elkötelezettségüket egy olyan biztonságos és védett Európa és egy olyan Unió kialakítása iránt, ahol valamennyi polgár biztonságban érzi magát és szabadon mozoghat, ahol biztosított a külső határok védelme, és amely hatékony, felelős és fenntartható, a nemzetközi normákat tiszteletben tartó migrációs politikát folytat, valamint egy olyan Európa iránt, amely elszánt a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre. |
| --- | --- |

(3)

A 2017. március 25-én aláírt Római Nyilatkozatban a 27 tagállam vezetői, az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság megerősítették elkötelezettségüket egy olyan biztonságos és védett Európa és egy olyan Unió kialakítása iránt, ahol valamennyi polgár biztonságban érzi magát és szabadon mozoghat, ahol biztosított a külső határok védelme, és amely hatékony, felelős és fenntartható, a nemzetközi normákat tiszteletben tartó migrációs politikát folytat, valamint egy olyan Európa iránt, amely elszánt a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre.

| (4) | Az Európai Tanács a 2016. december 15-i ülésén további eredmények felmutatását sürgette az uniós információs rendszerek és adatbázisok kölcsönös átjárhatósága terén. Az Európai Tanács a 2017. június 23-i ülésén hangsúlyozta az adatbázisok közötti interoperabilitás javításának szükségességét, és 2017. december 12-én a Bizottság benyújtotta az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (rendőrségi és igazságügyi együttműködés, menekültügy és migráció) szóló rendeletre irányuló javaslatát. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács a 2016. december 15-i ülésén további eredmények felmutatását sürgette az uniós információs rendszerek és adatbázisok kölcsönös átjárhatósága terén. Az Európai Tanács a 2017. június 23-i ülésén hangsúlyozta az adatbázisok közötti interoperabilitás javításának szükségességét, és 2017. december 12-én a Bizottság benyújtotta az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (rendőrségi és igazságügyi együttműködés, menekültügy és migráció) szóló rendeletre irányuló javaslatát.

| (5) | A schengeni vívmányok megőrzése és az Unión belüli magas szintű biztonság szavatolásához való hozzájárulás érdekében a tagállamok 2017. április 6. óta kötelesek szisztematikusan ellenőrizni az Unió külső határait átlépő uniós polgárokat a vonatkozó adatbázisokban. Ezenfelül a Bizottság ajánlást adott ki a tagállamoknak arra nézve, hogy megfelelőbben használják ki a rendőrségi ellenőrzéseket és a határon átnyúló együttműködést. A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatok megosztásának egyértelműségét, az alapvető jogok, szabadságok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális környezetre való összpontosítást és a biztonság külső dimenziójával való szükséges koherenciát kell kulcsfontosságú elveknek tekinteni a hatékony és valódi biztonsági unió kialakításához szükséges uniós és tagállami fellépés irányítása szempontjából. |
| --- | --- |

(5)

A schengeni vívmányok megőrzése és az Unión belüli magas szintű biztonság szavatolásához való hozzájárulás érdekében a tagállamok 2017. április 6. óta kötelesek szisztematikusan ellenőrizni az Unió külső határait átlépő uniós polgárokat a vonatkozó adatbázisokban. Ezenfelül a Bizottság ajánlást adott ki a tagállamoknak arra nézve, hogy megfelelőbben használják ki a rendőrségi ellenőrzéseket és a határon átnyúló együttműködést. A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatok megosztásának egyértelműségét, az alapvető jogok, szabadságok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális környezetre való összpontosítást és a biztonság külső dimenziójával való szükséges koherenciát kell kulcsfontosságú elveknek tekinteni a hatékony és valódi biztonsági unió kialakításához szükséges uniós és tagállami fellépés irányítása szempontjából.

| (6) | E célkitűzés eléréséhez intézkedésekre van szükség uniós szinten a polgároknak, a nyilvános tereknek és a kritikus infrastruktúrának az egyre inkább transznacionálissá váló veszélyekkel szembeni védelme, valamint annak céljából, hogy támogassuk a tagállamok illetékes hatóságainak munkáját. Többek között a terrorizmus, a súlyos és szervezett bűnözés, a vándorló csoportok által folytatott bűnözés, a kábítószer- és fegyverkereskedelem, a korrupció, a pénzmosás, a kiberbűnözés, a szexuális kizsákmányolás – beleértve a gyermekek szexuális kizsákmányolását is –, a hibrid fenyegetések, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetések, továbbá az emberkereskedelem továbbra is kihívást jelent az Unió belső biztonsága szempontjából. A belső biztonság biztosítása olyan közös feladat, amelyhez az uniós intézményeknek, az érintett uniós ügynökségeknek és a tagállamoknak közösen kell hozzájárulniuk. |
| --- | --- |

(6)

E célkitűzés eléréséhez intézkedésekre van szükség uniós szinten a polgároknak, a nyilvános tereknek és a kritikus infrastruktúrának az egyre inkább transznacionálissá váló veszélyekkel szembeni védelme, valamint annak céljából, hogy támogassuk a tagállamok illetékes hatóságainak munkáját. Többek között a terrorizmus, a súlyos és szervezett bűnözés, a vándorló csoportok által folytatott bűnözés, a kábítószer- és fegyverkereskedelem, a korrupció, a pénzmosás, a kiberbűnözés, a szexuális kizsákmányolás – beleértve a gyermekek szexuális kizsákmányolását is –, a hibrid fenyegetések, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetések, továbbá az emberkereskedelem továbbra is kihívást jelent az Unió belső biztonsága szempontjából. A belső biztonság biztosítása olyan közös feladat, amelyhez az uniós intézményeknek, az érintett uniós ügynökségeknek és a tagállamoknak közösen kell hozzájárulniuk.

| (7) | A hatékony és valódi biztonsági unió kialakításának és megvalósításának előmozdítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az Unió teljes területén magas szintű belső biztonság valósuljon meg, létre kell hozni és irányítani kell a Belső Biztonsági Alapot (a továbbiakban: az Alap) annak érdekében, hogy megfelelő uniós pénzügyi támogatást lehessen biztosítani a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(7)

A hatékony és valódi biztonsági unió kialakításának és megvalósításának előmozdítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az Unió teljes területén magas szintű belső biztonság valósuljon meg, létre kell hozni és irányítani kell a Belső Biztonsági Alapot (a továbbiakban: az Alap) annak érdekében, hogy megfelelő uniós pénzügyi támogatást lehessen biztosítani a tagállamok számára.

| (8) | Az uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek tekintetében az uniós beavatkozás nagyobb hozzáadott értéket biztosíthat az egyedül tagállamok által végrehajtott intézkedésekhez képest. Az EUMSZ 84. cikkével és 87. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Alapnak a tagállamok által a bűnmegelőzés, a közös képzés, a rendőrségi együttműködés, valamint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén hozott intézkedések előmozdítását és támogatását célzó intézkedésekre kell irányulnia, a tagállamok valamennyi illetékes hatóságának és az uniós ügynökségeknek a bevonásával, különös tekintettel az információcserére, a fokozott operatív együttműködésre, valamint a terrorizmus és a súlyos és szervezett bűnözés megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre irányuló képességek megerősítéséhez szükséges erőfeszítések támogatására. Az Alapnak továbbá az érintett személyzet és szakértők képzését is támogatnia kell, összhangban az európai bűnüldözési képzési rendszer (LETS) általános elveivel. Az Alap nem támogathatja az EUMSZ 72. cikkében említett, a tagállamoknak a közrend, valamint a belső és a nemzetbiztonság védelmét biztosító alapvető feladataihoz kapcsolódó működési költségeket és tevékenységeket. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek tekintetében az uniós beavatkozás nagyobb hozzáadott értéket biztosíthat az egyedül tagállamok által végrehajtott intézkedésekhez képest. Az EUMSZ 84. cikkével és 87. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Alapnak a tagállamok által a bűnmegelőzés, a közös képzés, a rendőrségi együttműködés, valamint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén hozott intézkedések előmozdítását és támogatását célzó intézkedésekre kell irányulnia, a tagállamok valamennyi illetékes hatóságának és az uniós ügynökségeknek a bevonásával, különös tekintettel az információcserére, a fokozott operatív együttműködésre, valamint a terrorizmus és a súlyos és szervezett bűnözés megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre irányuló képességek megerősítéséhez szükséges erőfeszítések támogatására. Az Alapnak továbbá az érintett személyzet és szakértők képzését is támogatnia kell, összhangban az európai bűnüldözési képzési rendszer (LETS) általános elveivel. Az Alap nem támogathatja az EUMSZ 72. cikkében említett, a tagállamoknak a közrend, valamint a belső és a nemzetbiztonság védelmét biztosító alapvető feladataihoz kapcsolódó működési költségeket és tevékenységeket.

| (9) | Az Alapot az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében rögzített értékeknek, az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) szereplő jogoknak és alapvető elveknek, valamint az Unió emberi jogokra irányuló nemzetközi kötelezettségeinek a maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani. Az Alapot különösen az alapvető jogoknak – többek között az emberi méltósághoz való jognak, az élethez való jognak, a kínzás, az embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalmának, a személyes adatok védelméhez való jognak, a gyermekek jogainak és a hatékony jogorvoslathoz való jognak –, továbbá a megkülönböztetés tilalma elvének teljeskörű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(9)

Az Alapot az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében rögzített értékeknek, az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) szereplő jogoknak és alapvető elveknek, valamint az Unió emberi jogokra irányuló nemzetközi kötelezettségeinek a maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani. Az Alapot különösen az alapvető jogoknak – többek között az emberi méltósághoz való jognak, az élethez való jognak, a kínzás, az embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalmának, a személyes adatok védelméhez való jognak, a gyermekek jogainak és a hatékony jogorvoslathoz való jognak –, továbbá a megkülönböztetés tilalma elvének teljeskörű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani.

| (10) | Az Alapnak az EUSZ 3. cikkével összhangban támogatnia kell az olyan tevékenységeket, amelyek biztosítják a gyermekek erőszakkal, bántalmazással, kizsákmányolással és elhanyagolással szembeni védelmét. Az Alapnak elő kell segítenie továbbá a kiskorú, különösen a kísérő nélküli vagy más okból gyámságra szoruló tanúk és sértettek védelmét és támogatását. |
| --- | --- |

(10)

Az Alapnak az EUSZ 3. cikkével összhangban támogatnia kell az olyan tevékenységeket, amelyek biztosítják a gyermekek erőszakkal, bántalmazással, kizsákmányolással és elhanyagolással szembeni védelmét. Az Alapnak elő kell segítenie továbbá a kiskorú, különösen a kísérő nélküli vagy más okból gyámságra szoruló tanúk és sértettek védelmét és támogatását.

| (11) | Az Unión belüli magas szintű biztonság szavatolása érdekében uniós szinten azonosított közös prioritásokkal összhangban az Alapnak támogatnia kell a fő biztonsági veszélyek kezelésére és különösen a terrorizmus és a radikalizálódás, a súlyos és szervezett bűnözés és a kiberbűnözés megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre, valamint a bűncselekmények áldozatainak segítésére és védelmére irányuló intézkedéseket. Az Alapnak – a valódi biztonsági unió létrehozása érdekében – biztosítania kell, hogy az Unió és a tagállamok is megfelelően fel legyenek készülve a változó és kialakulóban lévő fenyegetések – például az illegális kereskedelem, köztük az online csatornákon keresztül folytatott illegális kereskedelem, a hibrid fenyegetések, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetések – kezelésére. Ezt pénzügyi támogatással kell megvalósítani az információcsere továbbfejlesztése, az operatív együttműködés fokozása, valamint a nemzeti és kollektív képességek javítása érdekében. |
| --- | --- |

(11)

Az Unión belüli magas szintű biztonság szavatolása érdekében uniós szinten azonosított közös prioritásokkal összhangban az Alapnak támogatnia kell a fő biztonsági veszélyek kezelésére és különösen a terrorizmus és a radikalizálódás, a súlyos és szervezett bűnözés és a kiberbűnözés megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre, valamint a bűncselekmények áldozatainak segítésére és védelmére irányuló intézkedéseket. Az Alapnak – a valódi biztonsági unió létrehozása érdekében – biztosítania kell, hogy az Unió és a tagállamok is megfelelően fel legyenek készülve a változó és kialakulóban lévő fenyegetések – például az illegális kereskedelem, köztük az online csatornákon keresztül folytatott illegális kereskedelem, a hibrid fenyegetések, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetések – kezelésére. Ezt pénzügyi támogatással kell megvalósítani az információcsere továbbfejlesztése, az operatív együttműködés fokozása, valamint a nemzeti és kollektív képességek javítása érdekében.

| (12) | Az Alap keretében nyújtott pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie különösen az információcserét, a rendőrségi együttműködést és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést, továbbá a megelőzést a súlyos és szervezett bűnözés, a tiltott fegyverkereskedelem, a korrupció, a pénzmosás, a kábítószer-kereskedelem, a környezettel kapcsolatos bűncselekmények, a terrorizmus, az emberkereskedelem, a menekültek és az irreguláris migránsok kizsákmányolása, a súlyos munkaerő-kizsákmányolás, a szexuális kizsákmányolás és erőszak – többek között a gyermekek és a nők szexuális kizsákmányolása és az ellenük elkövetett szexuális erőszak –, a gyermekek szexuális zaklatását bemutató képek és a gyermekpornográfia terjesztése, valamint a kiberbűnözés elleni küzdelem terén. Az Alapnak továbbá támogatnia kell a személyeknek, a nyilvános tereknek és a kritikus infrastruktúrának a biztonsági vonatkozású eseményekkel szembeni védelmét is, valamint támogatnia kell a biztonsági vonatkozású kockázatokra és válsághelyzetekre való felkészültséget és azok hatékony kezelését, többek között közös képzés, valamint közös szakpolitikák, mint például stratégiák, szakpolitikai ciklusok, programok és cselekvési tervek, valamint jogszabályok és gyakorlati együttműködés kidolgozása révén. |
| --- | --- |

(12)

Az Alap keretében nyújtott pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie különösen az információcserét, a rendőrségi együttműködést és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést, továbbá a megelőzést a súlyos és szervezett bűnözés, a tiltott fegyverkereskedelem, a korrupció, a pénzmosás, a kábítószer-kereskedelem, a környezettel kapcsolatos bűncselekmények, a terrorizmus, az emberkereskedelem, a menekültek és az irreguláris migránsok kizsákmányolása, a súlyos munkaerő-kizsákmányolás, a szexuális kizsákmányolás és erőszak – többek között a gyermekek és a nők szexuális kizsákmányolása és az ellenük elkövetett szexuális erőszak –, a gyermekek szexuális zaklatását bemutató képek és a gyermekpornográfia terjesztése, valamint a kiberbűnözés elleni küzdelem terén. Az Alapnak továbbá támogatnia kell a személyeknek, a nyilvános tereknek és a kritikus infrastruktúrának a biztonsági vonatkozású eseményekkel szembeni védelmét is, valamint támogatnia kell a biztonsági vonatkozású kockázatokra és válsághelyzetekre való felkészültséget és azok hatékony kezelését, többek között közös képzés, valamint közös szakpolitikák, mint például stratégiák, szakpolitikai ciklusok, programok és cselekvési tervek, valamint jogszabályok és gyakorlati együttműködés kidolgozása révén.

| (13) | Az Alapnak pénzügyi támogatást kell nyújtania az az által támasztott kihívások kezelésére, hogy az elmúlt években lényegesen gyakoribbá váltak bizonyos típusú, az interneten keresztül elkövetett bűncselekmények, például a fizetéssel kapcsolatos csalások, a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a tiltott fegyverkereskedelem. |
| --- | --- |

(13)

Az Alapnak pénzügyi támogatást kell nyújtania az az által támasztott kihívások kezelésére, hogy az elmúlt években lényegesen gyakoribbá váltak bizonyos típusú, az interneten keresztül elkövetett bűncselekmények, például a fizetéssel kapcsolatos csalások, a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a tiltott fegyverkereskedelem.

| (14) | Az Alapnak a jogelődei – a Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem egyedi program (ISEC), a 2007–2013-as időszakra vonatkozó, a „Terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek megelőzése, az azokra való felkészültség és következményeik kezelése” egyedi program (CIPS), valamint a 2014–2020-as időszakra vonatkozó, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló, az 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott eszköz – által elért eredményekre és eszközölt beruházásokra kell épülnie. Lehetővé kell tenni azt is, hogy az Alap hatálya tekintetében új fejlemények kerüljenek figyelembevételre. |
| --- | --- |

(14)

Az Alapnak a jogelődei – a Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem egyedi program (ISEC), a 2007–2013-as időszakra vonatkozó, a „Terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek megelőzése, az azokra való felkészültség és következményeik kezelése” egyedi program (CIPS), valamint a 2014–2020-as időszakra vonatkozó, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló, az 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott eszköz – által elért eredményekre és eszközölt beruházásokra kell épülnie. Lehetővé kell tenni azt is, hogy az Alap hatálya tekintetében új fejlemények kerüljenek figyelembevételre.

| (15) | A köz- és magán pénzügyi források mobilizálása, összevonása és multiplikátor-hatása révén maximalizálni kell az uniós támogatások hatását. Az Alapnak elő kell mozdítania és ösztönöznie kell a civil társadalom – többek között a nem kormányzati szervezetek – és az európai ipari ágazat aktív és érdemi szerepvállalását a biztonságpolitika fejlesztésében és végrehajtásában, adott esetben az Alap célkitűzéséhez kapcsolódó más érintett szereplők, uniós szervek, uniós ügynökségek és nemzetközi szervezetek bevonásával. Biztosítani kell azonban, hogy az Alapból származó támogatást ne jogszabályban előírt, illetve közfeladatok magánszereplőkre történő átruházására fordítsák. |
| --- | --- |

(15)

A köz- és magán pénzügyi források mobilizálása, összevonása és multiplikátor-hatása révén maximalizálni kell az uniós támogatások hatását. Az Alapnak elő kell mozdítania és ösztönöznie kell a civil társadalom – többek között a nem kormányzati szervezetek – és az európai ipari ágazat aktív és érdemi szerepvállalását a biztonságpolitika fejlesztésében és végrehajtásában, adott esetben az Alap célkitűzéséhez kapcsolódó más érintett szereplők, uniós szervek, uniós ügynökségek és nemzetközi szervezetek bevonásával. Biztosítani kell azonban, hogy az Alapból származó támogatást ne jogszabályban előírt, illetve közfeladatok magánszereplőkre történő átruházására fordítsák.

| (16) | A terrorizmus, valamint a súlyos és szervezett bűnözés határokon átnyúló jellege miatt összehangolt válaszintézkedésekre és együttműködésre van szükség a tagállamokban és a tagállamok között, továbbá az illetékes uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel. A tagállamok valamennyi illetékes hatósága – beleértve a szakosodott bűnüldöző hatóságokat is – rendelkezhet olyan értékes információkkal, amelyek hasznosak lehetnek a terrorizmus, valamint a súlyos és szervezett bűnözés elleni hatékony küzdelem szempontjából. Az információcsere felgyorsítása és a megosztott információk minőségének javítása érdekében elengedhetetlen a kölcsönös bizalom kiépítése. Új megközelítéseket kell feltárni és megvizsgálni a – többek között a fenyegetettség-elemzéssel kapcsolatos – együttműködést és az információcserét illetően, figyelembe véve az uniós keretrendszeren belül és kívül meglévő olyan kereteket, mint például az Európai Unió Helyzetelemző Központja (INTCEN), a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja, a terrorizmus elleni küzdelem európai koordinátora és az Antiterrorista Szakértői Csoport. Az Alapból támogatni kell a tagállamoknak a bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért és nyomozásáért felelős, az EUMSZ 87. cikkében említett illetékes hatóságait annyiban, amennyiben tevékenységeik az Alap hatálya alá tartoznak. Valamennyi támogatott tevékenységnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania a különböző illetékes hatóságok és európai struktúrák jogállását, valamint az információk feletti rendelkezési jog kapcsán szükséges elveket. |
| --- | --- |

(16)

A terrorizmus, valamint a súlyos és szervezett bűnözés határokon átnyúló jellege miatt összehangolt válaszintézkedésekre és együttműködésre van szükség a tagállamokban és a tagállamok között, továbbá az illetékes uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel. A tagállamok valamennyi illetékes hatósága – beleértve a szakosodott bűnüldöző hatóságokat is – rendelkezhet olyan értékes információkkal, amelyek hasznosak lehetnek a terrorizmus, valamint a súlyos és szervezett bűnözés elleni hatékony küzdelem szempontjából. Az információcsere felgyorsítása és a megosztott információk minőségének javítása érdekében elengedhetetlen a kölcsönös bizalom kiépítése. Új megközelítéseket kell feltárni és megvizsgálni a – többek között a fenyegetettség-elemzéssel kapcsolatos – együttműködést és az információcserét illetően, figyelembe véve az uniós keretrendszeren belül és kívül meglévő olyan kereteket, mint például az Európai Unió Helyzetelemző Központja (INTCEN), a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja, a terrorizmus elleni küzdelem európai koordinátora és az Antiterrorista Szakértői Csoport. Az Alapból támogatni kell a tagállamoknak a bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért és nyomozásáért felelős, az EUMSZ 87. cikkében említett illetékes hatóságait annyiban, amennyiben tevékenységeik az Alap hatálya alá tartoznak. Valamennyi támogatott tevékenységnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania a különböző illetékes hatóságok és európai struktúrák jogállását, valamint az információk feletti rendelkezési jog kapcsán szükséges elveket.

| (17) | Annak érdekében, hogy hasznosítsa a bűnüldözési együttműködés és képzés, a kábítószerek és a kábítószerfüggőség megfigyelése, az alapvető jogok, az igazságszolgáltatás és a nagyméretű informatikai rendszerek területén kompetenciával rendelkező decentralizált ügynökségek tudását és szakértelmét, a Bizottságnak – különösen a programozási időszak kezdetén és félidejében – be kell vonnia a releváns decentralizált ügynökségeket az (EU) 2021/1148 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott, belügyi alapokkal foglalkozó bizottság munkájába. Adott esetben a Bizottságnak be kell tudnia vonni a releváns decentralizált ügynökségeket a monitoring és az értékelés folyamatába is, különösen annak biztosítása céljából, hogy az Alap által támogatott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy hasznosítsa a bűnüldözési együttműködés és képzés, a kábítószerek és a kábítószerfüggőség megfigyelése, az alapvető jogok, az igazságszolgáltatás és a nagyméretű informatikai rendszerek területén kompetenciával rendelkező decentralizált ügynökségek tudását és szakértelmét, a Bizottságnak – különösen a programozási időszak kezdetén és félidejében – be kell vonnia a releváns decentralizált ügynökségeket az (EU) 2021/1148 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott, belügyi alapokkal foglalkozó bizottság munkájába. Adott esetben a Bizottságnak be kell tudnia vonni a releváns decentralizált ügynökségeket a monitoring és az értékelés folyamatába is, különösen annak biztosítása céljából, hogy az Alap által támogatott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak.

| (18) | Az Unió kábítószerstratégiájának átfogó keretén belül, amely a kereslet és a kínálat egyidejű csökkentésén alapuló kiegyensúlyozott megközelítést irányoz elő, az Alap keretében biztosított pénzügyi támogatásnak minden olyan intézkedést elő kell segítenie, amely – a kínálat- és keresletcsökkentés révén – a kábítószer-kereskedelem megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányul, különösen azokat az intézkedéseket, amelyek a tiltott kábítószerek előállítása, gyártása, kitermelése, értékesítése, szállítása, behozatala vagy kivitele, valamint a kábítószer kereskedelemi célú birtoklása és beszerzése ellen irányulnak. Az Alapnak le kell fednie a drogpolitika megelőzési vonatkozásait is. Annak érdekében, hogy a kábítószerek területén további szinergiák és koherencia valósuljon meg, a kábítószerekkel kapcsolatos célkitűzések ezen elemeit – amelyek a 2014–2020-as időszakban a Jogérvényesülés program hatálya alá tartoztak – be kell építeni az Alapba. |
| --- | --- |

(18)

Az Unió kábítószerstratégiájának átfogó keretén belül, amely a kereslet és a kínálat egyidejű csökkentésén alapuló kiegyensúlyozott megközelítést irányoz elő, az Alap keretében biztosított pénzügyi támogatásnak minden olyan intézkedést elő kell segítenie, amely – a kínálat- és keresletcsökkentés révén – a kábítószer-kereskedelem megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányul, különösen azokat az intézkedéseket, amelyek a tiltott kábítószerek előállítása, gyártása, kitermelése, értékesítése, szállítása, behozatala vagy kivitele, valamint a kábítószer kereskedelemi célú birtoklása és beszerzése ellen irányulnak. Az Alapnak le kell fednie a drogpolitika megelőzési vonatkozásait is. Annak érdekében, hogy a kábítószerek területén további szinergiák és koherencia valósuljon meg, a kábítószerekkel kapcsolatos célkitűzések ezen elemeit – amelyek a 2014–2020-as időszakban a Jogérvényesülés program hatálya alá tartoztak – be kell építeni az Alapba.

| (19) | Annak érdekében, hogy az Alap ténylegesen hozzájáruljon az egész Unión belüli magas szintű belső biztonság megvalósulásához, és ezáltal hozzájáruljon egy valódi biztonsági unió kialakításához, az Alapot úgy kell felhasználni, hogy a tagállamok intézkedéseihez a lehető legnagyobb uniós hozzáadott értéket biztosítsa. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy az Alap ténylegesen hozzájáruljon az egész Unión belüli magas szintű belső biztonság megvalósulásához, és ezáltal hozzájáruljon egy valódi biztonsági unió kialakításához, az Alapot úgy kell felhasználni, hogy a tagállamok intézkedéseihez a lehető legnagyobb uniós hozzáadott értéket biztosítsa.

| (20) | Az Alap csak akkor támogathatja a berendezésekbe, szállítóeszközökbe és létesítményekbe történő beruházásokat, ha ezek a beruházások egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és szükség van rájuk az Alap célkitűzéseinek megvalósításához. Az ilyen beruházások közé tartozhatnának például a kriminalisztika céljából, továbbá a leplezett figyeléshez, a robbanóanyagok és a kábítószerek felderítéséhez, illetve az Alap célkitűzéseinek körébe tartozó más konkrét célból szükséges berendezésekbe történő beruházások. Az Alapból nem finanszírozhatók kizárólag nemzeti vonatkozású beruházások vagy az illetékes hatóságok mindennapi munkájához szükséges beruházások, így például az egyenruhákba, személygépkocsikba, buszokba, robogókba, rendőrőrsökbe, nem szakosodott képzési központokba és irodai berendezésekbe való beruházások. |
| --- | --- |

(20)

Az Alap csak akkor támogathatja a berendezésekbe, szállítóeszközökbe és létesítményekbe történő beruházásokat, ha ezek a beruházások egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és szükség van rájuk az Alap célkitűzéseinek megvalósításához. Az ilyen beruházások közé tartozhatnának például a kriminalisztika céljából, továbbá a leplezett figyeléshez, a robbanóanyagok és a kábítószerek felderítéséhez, illetve az Alap célkitűzéseinek körébe tartozó más konkrét célból szükséges berendezésekbe történő beruházások. Az Alapból nem finanszírozhatók kizárólag nemzeti vonatkozású beruházások vagy az illetékes hatóságok mindennapi munkájához szükséges beruházások, így például az egyenruhákba, személygépkocsikba, buszokba, robogókba, rendőrőrsökbe, nem szakosodott képzési központokba és irodai berendezésekbe való beruházások.

| (21) | Az Unión belüli szolidaritás érdekében, valamint az Unión belüli biztonságért viselt közös felelősség szellemében, ha – különösen schengeni értékelést követően – hiányosságokat vagy kockázatokat azonosítanak, az érintett tagállamnak megfelelően kezelnie kell ezeket a hiányosságokat az 1053/2013/EU tanácsi rendelet (5) szerinti ajánlások végrehajtását célzó programja keretében rendelkezésre álló források felhasználásával. |
| --- | --- |

(21)

Az Unión belüli szolidaritás érdekében, valamint az Unión belüli biztonságért viselt közös felelősség szellemében, ha – különösen schengeni értékelést követően – hiányosságokat vagy kockázatokat azonosítanak, az érintett tagállamnak megfelelően kezelnie kell ezeket a hiányosságokat az 1053/2013/EU tanácsi rendelet (5) szerinti ajánlások végrehajtását célzó programja keretében rendelkezésre álló források felhasználásával.

| (22) | Az Alap szakpolitikai célkitűzésének megvalósításához való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy programjaik prioritásai tükrözzék az Alap valamennyi konkrét célkitűzését, és hogy a prioritásokat a II. mellékletben szereplő végrehajtási intézkedésekkel összhangban válasszák ki, valamint hogy a célkitűzések közötti forráselosztás arányban álljon a kihívásokkal és a szükségletekkel és biztosítsa a szakpolitikai célkitűzés megvalósíthatóságát. |
| --- | --- |

(22)

Az Alap szakpolitikai célkitűzésének megvalósításához való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy programjaik prioritásai tükrözzék az Alap valamennyi konkrét célkitűzését, és hogy a prioritásokat a II. mellékletben szereplő végrehajtási intézkedésekkel összhangban válasszák ki, valamint hogy a célkitűzések közötti forráselosztás arányban álljon a kihívásokkal és a szükségletekkel és biztosítsa a szakpolitikai célkitűzés megvalósíthatóságát.

| (23) | A hatékonyság elvével összhangban törekedni kell a más uniós alapokkal való szinergiákra és következetességre, valamint el kell kerülni az intézkedések közötti átfedéseket. |
| --- | --- |

(23)

A hatékonyság elvével összhangban törekedni kell a más uniós alapokkal való szinergiákra és következetességre, valamint el kell kerülni az intézkedések közötti átfedéseket.

| (24) | A szakpolitikai célkitűzések leghatékonyabb megvalósítása, a méretgazdaságosság kihasználása, valamint az intézkedések közötti átfedések elkerülése érdekében az Alapnak a biztonság területén meglévő más uniós pénzügyi programokkal koherensnek kell lennie és azokat ki kell egészítenie. Különösképpen biztosítani kell a szinergiákat a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alappal és az (EU) 2021/1148 rendelet által létrehozott, a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközből, valamint az (EU) 2021/1077 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott, a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogató eszközéből álló Integrált Határigazgatási Alappal, továbbá az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) által lefedett egyéb kohéziós politikai alapokkal,
  az (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Horizont Európa program biztonsági kutatási részével, az (EU) 2021/692 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) által létrehozott Jogok és értékek programmal, az (EU) 2021/693 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által létrehozott Jogérvényesülés programmal, az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) által létrehozott Digitális Európa programmal, valamint az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) által létrehozott InvestEU programmal. A szinergiákat különösen az infrastruktúra és a nyilvános terek biztonságával, a kiberbiztonsággal, az áldozatok védelmével és a radikalizálódás megelőzésével kapcsolatosan kell megteremteni. |
| --- | --- |

(24)

A szakpolitikai célkitűzések leghatékonyabb megvalósítása, a méretgazdaságosság kihasználása, valamint az intézkedések közötti átfedések elkerülése érdekében az Alapnak a biztonság területén meglévő más uniós pénzügyi programokkal koherensnek kell lennie és azokat ki kell egészítenie. Különösképpen biztosítani kell a szinergiákat a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alappal és az (EU) 2021/1148 rendelet által létrehozott, a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközből, valamint az (EU) 2021/1077 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott, a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogató eszközéből álló Integrált Határigazgatási Alappal, továbbá az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) által lefedett egyéb kohéziós politikai alapokkal,

az (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Horizont Európa program biztonsági kutatási részével, az (EU) 2021/692 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) által létrehozott Jogok és értékek programmal, az (EU) 2021/693 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által létrehozott Jogérvényesülés programmal, az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) által létrehozott Digitális Európa programmal, valamint az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) által létrehozott InvestEU programmal. A szinergiákat különösen az infrastruktúra és a nyilvános terek biztonságával, a kiberbiztonsággal, az áldozatok védelmével és a radikalizálódás megelőzésével kapcsolatosan kell megteremteni.

| (25) | Az Alap és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz kölcsönös kiegészítő jellegének biztosítása érdekében lehetővé kell tenni azt is, hogy olyan többcélú berendezéseket és IKT-rendszereket használjanak a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz céljainak elérése érdekében, amelyek elsődleges használata összhangban van ezzel a rendelettel. |
| --- | --- |

(25)

Az Alap és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz kölcsönös kiegészítő jellegének biztosítása érdekében lehetővé kell tenni azt is, hogy olyan többcélú berendezéseket és IKT-rendszereket használjanak a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz céljainak elérése érdekében, amelyek elsődleges használata összhangban van ezzel a rendelettel.

| (26) | Az Alapból támogatott harmadik országbeli, illetve harmadik országokkal kapcsolatos intézkedéseket az uniós eszközök által támogatott, Unión kívüli intézkedésekkel szinergiában és azokkal koherensen kell meghozni, és biztosítani kell, hogy az előbbiek kiegészítsék az utóbbiakat. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen teljes koherenciára kell törekedni az Unió külső tevékenységeinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országra vagy régióra vonatkozó uniós külpolitikával és fejlesztéstámogatási politikával. Az Alap külső dimenziója tekintetében az Alap keretében törekedni kell a harmadik országokkal az Unió belső biztonsága szempontjából releváns területeken folytatott együttműködés fokozására. Ezzel összefüggésben az Alap célkitűzéseinek keretében támogatni kell a tematikus eszközből harmadik országokban vagy harmadik országok tekintetében végrehajtandó intézkedéseket, különösen a bűnözés – ideértve a kábítószer-kereskedelmet és az emberkereskedelmet – megelőzéséhez és az ellene folytatott küzdelemhez, valamint a határokon átnyúló bűnözői csempészhálózatok elleni küzdelemhez történő hozzájárulás érdekében. |
| --- | --- |

(26)

Az Alapból támogatott harmadik országbeli, illetve harmadik országokkal kapcsolatos intézkedéseket az uniós eszközök által támogatott, Unión kívüli intézkedésekkel szinergiában és azokkal koherensen kell meghozni, és biztosítani kell, hogy az előbbiek kiegészítsék az utóbbiakat. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen teljes koherenciára kell törekedni az Unió külső tevékenységeinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országra vagy régióra vonatkozó uniós külpolitikával és fejlesztéstámogatási politikával. Az Alap külső dimenziója tekintetében az Alap keretében törekedni kell a harmadik országokkal az Unió belső biztonsága szempontjából releváns területeken folytatott együttműködés fokozására. Ezzel összefüggésben az Alap célkitűzéseinek keretében támogatni kell a tematikus eszközből harmadik országokban vagy harmadik országok tekintetében végrehajtandó intézkedéseket, különösen a bűnözés – ideértve a kábítószer-kereskedelmet és az emberkereskedelmet – megelőzéséhez és az ellene folytatott küzdelemhez, valamint a határokon átnyúló bűnözői csempészhálózatok elleni küzdelemhez történő hozzájárulás érdekében.

| (27) | A tematikus eszköz végrehajtásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a finanszírozás orvosolja az Alap célkitűzéseinek megvalósításával járó kihívásokat és szükségleteket. |
| --- | --- |

(27)

A tematikus eszköz végrehajtásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a finanszírozás orvosolja az Alap célkitűzéseinek megvalósításával járó kihívásokat és szükségleteket.

| (28) | Az uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek esetében az uniós beavatkozás hozzáadott értéket biztosíthat az egyedül tagállamok által végrehajtott intézkedésekhez képest. A biztonság a jellegénél fogva határokon átnyúló dimenzióval rendelkezik, ezért határozott és összehangolt uniós reagálást igényel. Az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásnak különösen a biztonsági területre vonatkozó nemzeti és uniós kapacitások megerősítéséhez kell hozzájárulnia. |
| --- | --- |

(28)

Az uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan intézkedésekre kell összpontosítania, amelyek esetében az uniós beavatkozás hozzáadott értéket biztosíthat az egyedül tagállamok által végrehajtott intézkedésekhez képest. A biztonság a jellegénél fogva határokon átnyúló dimenzióval rendelkezik, ezért határozott és összehangolt uniós reagálást igényel. Az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásnak különösen a biztonsági területre vonatkozó nemzeti és uniós kapacitások megerősítéséhez kell hozzájárulnia.

| (29) | Akkor tekinthető úgy, hogy valamely tagállam nem felel meg az Alap keretében nyújtott működési támogatás felhasználása tekintetében releváns uniós vívmányoknak, ha nem teljesítette a Szerződések alapján a határigazgatás és a vízumpolitika területén fennálló kötelezettségeit – ideértve az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeket is –, ha fennáll annak az egyértelmű kockázata, hogy az említett uniós tagállam súlyosan megsérti az Unió értékeit a határigazgatásra és a vízumpolitikára vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása során, vagy ha valamely, az 1053/2013/EU rendeletben megállapított schengeni értékelési és monitoringmechanizmus keretében született értékelési jelentés hiányosságokat azonosított a releváns területen. |
| --- | --- |

(29)

Akkor tekinthető úgy, hogy valamely tagállam nem felel meg az Alap keretében nyújtott működési támogatás felhasználása tekintetében releváns uniós vívmányoknak, ha nem teljesítette a Szerződések alapján a határigazgatás és a vízumpolitika területén fennálló kötelezettségeit – ideértve az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeket is –, ha fennáll annak az egyértelmű kockázata, hogy az említett uniós tagállam súlyosan megsérti az Unió értékeit a határigazgatásra és a vízumpolitikára vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása során, vagy ha valamely, az 1053/2013/EU rendeletben megállapított schengeni értékelési és monitoringmechanizmus keretében született értékelési jelentés hiányosságokat azonosított a releváns területen.

| (30) | Az e rendeletben meghatározott célok teljesítése érdekében az Alap keretében figyelembe kell venni a fokozott rugalmasságra és egyszerűségre mutatkozó igényt, ugyanakkor tiszteletben kell tartani a kiszámíthatóságra vonatkozó követelményeket és biztosítani kell a források tisztességes és átlátható elosztását. Az Alap végrehajtását a hatékonyság, az eredményesség, a relevancia, a koherencia, az uniós hozzáadott érték és a kiadások minősége elvének kell irányítania. Az Alapot továbbá a lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát módon kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(30)

Az e rendeletben meghatározott célok teljesítése érdekében az Alap keretében figyelembe kell venni a fokozott rugalmasságra és egyszerűségre mutatkozó igényt, ugyanakkor tiszteletben kell tartani a kiszámíthatóságra vonatkozó követelményeket és biztosítani kell a források tisztességes és átlátható elosztását. Az Alap végrehajtását a hatékonyság, az eredményesség, a relevancia, a koherencia, az uniós hozzáadott érték és a kiadások minősége elvének kell irányítania. Az Alapot továbbá a lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát módon kell végrehajtani.

| (31) | A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákat kell keresni, elsősorban az Alap és a többi uniós program között, beleértve a megosztott irányítású programokat is. E szinergiák maximalizálása érdekében gondoskodni kell kulcsfontosságú támogató mechanizmusokról, beleértve az intézkedéseknek az Alapból és valamely más uniós programból történő kumulatív finanszírozását is. Az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az említett intézkedés összes elszámolható költségét. E célból ennek a rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőség tekintetében, hogy ugyanazokat a költségeket vagy kiadásokat arányosan bejelenthessék az Alaphoz és valamely más uniós programhoz kapcsolódóan is. |
| --- | --- |

(31)

A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákat kell keresni, elsősorban az Alap és a többi uniós program között, beleértve a megosztott irányítású programokat is. E szinergiák maximalizálása érdekében gondoskodni kell kulcsfontosságú támogató mechanizmusokról, beleértve az intézkedéseknek az Alapból és valamely más uniós programból történő kumulatív finanszírozását is. Az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az említett intézkedés összes elszámolható költségét. E célból ennek a rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőség tekintetében, hogy ugyanazokat a költségeket vagy kiadásokat arányosan bejelenthessék az Alaphoz és valamely más uniós programhoz kapcsolódóan is.

| (32) | Az Alap által támogatott intézkedések népszerűsítése során az uniós finanszírozás címzettjeinek a célközönség nyelvén vagy nyelvein kell tájékoztatást nyújtaniuk. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az említett finanszírozás címzettjeinek az intézkedéssel kapcsolatos kommunikációjuk során hivatkozniuk kell a finanszírozás eredetére. A címzetteknek e célból gondoskodniuk kell arról, hogy a médiának és a nyilvánosságnak szánt minden kommunikációs anyag feltüntesse az Unió emblémáját, és kifejezetten megemlítse az Uniótól kapott pénzügyi támogatást. |
| --- | --- |

(32)

Az Alap által támogatott intézkedések népszerűsítése során az uniós finanszírozás címzettjeinek a célközönség nyelvén vagy nyelvein kell tájékoztatást nyújtaniuk. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az említett finanszírozás címzettjeinek az intézkedéssel kapcsolatos kommunikációjuk során hivatkozniuk kell a finanszírozás eredetére. A címzetteknek e célból gondoskodniuk kell arról, hogy a médiának és a nyilvánosságnak szánt minden kommunikációs anyag feltüntesse az Unió emblémáját, és kifejezetten megemlítse az Uniótól kapott pénzügyi támogatást.

| (33) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az Alap keretében rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat az Alap végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és információcsere előmozdítására fordítsa. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az Alap keretében rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat az Alap végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és információcsere előmozdítására fordítsa.

| (34) | A tematikus eszközből közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásról a Bizottságnak kellő időben tájékoztatást kell közzé tennie, és adott esetben frissítenie kell az ilyen tájékoztatást. Lehetővé kell tenni az adatok egyedi célkitűzés, a kedvezményezett neve, a jogi kötelezettségvállalás összege, valamint az intézkedés jellege és célja szerinti rendszerezését. |
| --- | --- |

(34)

A tematikus eszközből közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásról a Bizottságnak kellő időben tájékoztatást kell közzé tennie, és adott esetben frissítenie kell az ilyen tájékoztatást. Lehetővé kell tenni az adatok egyedi célkitűzés, a kedvezményezett neve, a jogi kötelezettségvállalás összege, valamint az intézkedés jellege és célja szerinti rendszerezését.

| (35) | E rendeletben meg kell határozni a tagállamok programjaira szánt, az I. mellékletben megállapított kritériumok alapján kiszámított kezdeti összegeket. |
| --- | --- |

(35)

E rendeletben meg kell határozni a tagállamok programjaira szánt, az I. mellékletben megállapított kritériumok alapján kiszámított kezdeti összegeket.

| (36) | A tagállami programokra szánt kezdeti összegeknek kell képezniük a tagállamok biztonságba eszközölt hosszú távú beruházásainak alapját. A belső és külső biztonsági fenyegetések területén vagy a kiindulási helyzetben bekövetkező változások figyelembevétele érdekében a programozási időszak félidejében egy kiegészítő összeget kell a tagállamok számára allokálni, amelynek az I. melléklettel összhangban statisztikai adatokon kell alapulnia, figyelembe véve a programvégrehajtásuk állását is. |
| --- | --- |

(36)

A tagállami programokra szánt kezdeti összegeknek kell képezniük a tagállamok biztonságba eszközölt hosszú távú beruházásainak alapját. A belső és külső biztonsági fenyegetések területén vagy a kiindulási helyzetben bekövetkező változások figyelembevétele érdekében a programozási időszak félidejében egy kiegészítő összeget kell a tagállamok számára allokálni, amelynek az I. melléklettel összhangban statisztikai adatokon kell alapulnia, figyelembe véve a programvégrehajtásuk állását is.

| (37) | mivel a biztonság területén folyamatosan változnak a kihívások, szükséges a finanszírozás allokációját hozzáigazítani a belső és külső biztonsági fenyegetések területén bekövetkező változásokhoz, továbbá a legmagasabb uniós hozzáadott értéket képviselő prioritások felé kell irányítani a finanszírozást. A sürgető igényekre, valamint a szakpolitika és az uniós prioritások változásaira való reagálás, továbbá a finanszírozásnak a magas szintű uniós hozzáadott értéket képviselő intézkedések felé való irányítása érdekében a finanszírozás egy részét időszakonként – egy tematikus eszköz útján – egyedi intézkedésekhez, uniós intézkedésekhez és szükséghelyzeti támogatáshoz kell allokálni. |
| --- | --- |

(37)

mivel a biztonság területén folyamatosan változnak a kihívások, szükséges a finanszírozás allokációját hozzáigazítani a belső és külső biztonsági fenyegetések területén bekövetkező változásokhoz, továbbá a legmagasabb uniós hozzáadott értéket képviselő prioritások felé kell irányítani a finanszírozást. A sürgető igényekre, valamint a szakpolitika és az uniós prioritások változásaira való reagálás, továbbá a finanszírozásnak a magas szintű uniós hozzáadott értéket képviselő intézkedések felé való irányítása érdekében a finanszírozás egy részét időszakonként – egy tematikus eszköz útján – egyedi intézkedésekhez, uniós intézkedésekhez és szükséghelyzeti támogatáshoz kell allokálni.

| (38) | A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a programallokációjuk egy részét a IV. mellékletben felsorolt intézkedések finanszírozására használják azáltal, hogy ezek nagyobb uniós hozzájárulásban részesülnek elsősorban azok magas uniós hozzáadott értéke, illetve kiemelt uniós jelentősége miatt. |
| --- | --- |

(38)

A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a programallokációjuk egy részét a IV. mellékletben felsorolt intézkedések finanszírozására használják azáltal, hogy ezek nagyobb uniós hozzájárulásban részesülnek elsősorban azok magas uniós hozzáadott értéke, illetve kiemelt uniós jelentősége miatt.

| (39) | Az Alap keretében rendelkezésre álló források egy részét olyan egyedi intézkedések végrehajtására vonatkozó tagállami programokhoz is lehetne allokálni, amelyek a tagállamok közötti együttműködést igényelnek, vagy egyedi intézkedések olyan helyzetekben való végrehajtására, amelyekben az Unióban bekövetkező új fejlemények egy vagy több tagállam számára kiegészítő finanszírozás rendelkezésre bocsátását teszik szükségessé. A Bizottságnak meg kell határoznia az említett egyedi intézkedéseket a munkaprogramjaiban. |
| --- | --- |

(39)

Az Alap keretében rendelkezésre álló források egy részét olyan egyedi intézkedések végrehajtására vonatkozó tagállami programokhoz is lehetne allokálni, amelyek a tagállamok közötti együttműködést igényelnek, vagy egyedi intézkedések olyan helyzetekben való végrehajtására, amelyekben az Unióban bekövetkező új fejlemények egy vagy több tagállam számára kiegészítő finanszírozás rendelkezésre bocsátását teszik szükségessé. A Bizottságnak meg kell határoznia az említett egyedi intézkedéseket a munkaprogramjaiban.

| (40) | Az Alapnak hozzá kell járulnia a belső biztonsághoz kapcsolódó működési költségek támogatásához annak lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára, hogy fenntartsák az Unió egésze számára létfontosságú képességeket. Az ilyen támogatásnak az Alap célkitűzéseihez kapcsolódó konkrét költségek teljes visszatérítéséből kell állna, és a tagállami programok szerves részét kell képeznie. |
| --- | --- |

(40)

Az Alapnak hozzá kell járulnia a belső biztonsághoz kapcsolódó működési költségek támogatásához annak lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára, hogy fenntartsák az Unió egésze számára létfontosságú képességeket. Az ilyen támogatásnak az Alap célkitűzéseihez kapcsolódó konkrét költségek teljes visszatérítéséből kell állna, és a tagállami programok szerves részét kell képeznie.

| (41) | Az Alap szakpolitikai célkitűzése tagállami programok révén történő, nemzeti szintű végrehajtásának kiegészítése érdekében az Alapnak uniós szintű intézkedésekhez is támogatást kell nyújtania. Az ilyen intézkedéseknek az Alap beavatkozási hatókörén belüli átfogó stratégiai célokat kell szolgálniuk a szakpolitikai elemzéssel és innovációval, a transznacionális kölcsönös tanulással és partnerségekkel, valamint az új kezdeményezések és intézkedések uniós szintű, illetve egyes tagállamok közötti tesztelésével kapcsolatban. Az Alapnak támogatnia kell a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit – többek között helyi szinten is –, hogy megosszák egymással a bevált gyakorlatokat, és előmozdítsák a közös képzést, beleértve a bűnüldöző szervek személyzete körében a radikalizálódással és a megkülönböztetés minden olyan formájával – például az antiszemitizmussal, a romaellenességgel és a rasszizmus egyéb formáival – kapcsolatos tájékoztatást, amelyek erőszakhoz vezethetnek. Ennek céljából speciális csereprogramokat lehetne finanszírozni a bűnüldöző szervek kezdő munkatársai számára. |
| --- | --- |

(41)

Az Alap szakpolitikai célkitűzése tagállami programok révén történő, nemzeti szintű végrehajtásának kiegészítése érdekében az Alapnak uniós szintű intézkedésekhez is támogatást kell nyújtania. Az ilyen intézkedéseknek az Alap beavatkozási hatókörén belüli átfogó stratégiai célokat kell szolgálniuk a szakpolitikai elemzéssel és innovációval, a transznacionális kölcsönös tanulással és partnerségekkel, valamint az új kezdeményezések és intézkedések uniós szintű, illetve egyes tagállamok közötti tesztelésével kapcsolatban. Az Alapnak támogatnia kell a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit – többek között helyi szinten is –, hogy megosszák egymással a bevált gyakorlatokat, és előmozdítsák a közös képzést, beleértve a bűnüldöző szervek személyzete körében a radikalizálódással és a megkülönböztetés minden olyan formájával – például az antiszemitizmussal, a romaellenességgel és a rasszizmus egyéb formáival – kapcsolatos tájékoztatást, amelyek erőszakhoz vezethetnek. Ennek céljából speciális csereprogramokat lehetne finanszírozni a bűnüldöző szervek kezdő munkatársai számára.

| (42) | Az Unió azon képességének megerősítése érdekében, hogy azonnal reagáljon biztonsági vonatkozású eseményekre vagy az Uniót érintő, újonnan felmerülő veszélyekre, lehetővé kell tenni szükséghelyzeti támogatás nyújtását az e rendeletben meghatározott kerettel összhangban. Az ilyen támogatás nem nyújtható pusztán rendkívüli vagy hosszú távú intézkedések támogatásához, illetve az olyan helyzetek kezelésére, amikor azért van szükség sürgős cselekvésre, mert az illetékes hatóságok nem terveztek és reagáltak megfelelően. |
| --- | --- |

(42)

Az Unió azon képességének megerősítése érdekében, hogy azonnal reagáljon biztonsági vonatkozású eseményekre vagy az Uniót érintő, újonnan felmerülő veszélyekre, lehetővé kell tenni szükséghelyzeti támogatás nyújtását az e rendeletben meghatározott kerettel összhangban. Az ilyen támogatás nem nyújtható pusztán rendkívüli vagy hosszú távú intézkedések támogatásához, illetve az olyan helyzetek kezelésére, amikor azért van szükség sürgős cselekvésre, mert az illetékes hatóságok nem terveztek és reagáltak megfelelően.

| (43) | Az intézkedések szükséges rugalmasságának biztosítása és az újonnan felmerülő igények kielégítése érdekében lehetővé kell tenni a decentralizált ügynökségek számára, hogy megfelelő kiegészítő pénzügyi eszközökkel rendelkezzenek bizonyos szükséghelyzeti feladatok elvégzéséhez. Helyénvaló, hogy azokban az esetekben, amikor a végrehajtandó feladat olyannyira sürgős, hogy a költségvetésüket nem lehetett időben kiigazítani, a decentralizált ügynökségek jogosultak legyen szükséghelyzeti támogatásra – többek között vissza nem térítendő támogatás formájában –, összhangban az uniós intézmények által meghatározott uniós szintű prioritásokkal és kezdeményezésekkel. |
| --- | --- |

(43)

Az intézkedések szükséges rugalmasságának biztosítása és az újonnan felmerülő igények kielégítése érdekében lehetővé kell tenni a decentralizált ügynökségek számára, hogy megfelelő kiegészítő pénzügyi eszközökkel rendelkezzenek bizonyos szükséghelyzeti feladatok elvégzéséhez. Helyénvaló, hogy azokban az esetekben, amikor a végrehajtandó feladat olyannyira sürgős, hogy a költségvetésüket nem lehetett időben kiigazítani, a decentralizált ügynökségek jogosultak legyen szükséghelyzeti támogatásra – többek között vissza nem térítendő támogatás formájában –, összhangban az uniós intézmények által meghatározott uniós szintű prioritásokkal és kezdeményezésekkel.

| (44) | Az uniós intézkedések transznacionális jellegének fényében, valamint az Unión belül a legmagasabb szintű biztonság biztosítására irányuló célkitűzés megvalósítását célzó összehangolt fellépés előmozdítása érdekében a decentralizált ügynökségek kivételesen jogosultak lehetnek arra, hogy uniós intézkedések kedvezményezettjei legyenek – többek között vissza nem térítendő támogatás formájában –, amennyiben segítik a szóban forgó decentralizált ügynökségek hatáskörébe tartozó uniós intézkedések végrehajtását, és amennyiben ezeket az intézkedéseket nem fedezi az említett decentralizált ügynökségek költségvetéséhez az éves költségvetésen keresztül nyújtott uniós hozzájárulás. E támogatásnak az uniós hozzáadott érték biztosítása érdekében összhangban kell állnia az uniós intézmények által uniós szinten meghatározott prioritásokkal és kezdeményezésekkel. |
| --- | --- |

(44)

Az uniós intézkedések transznacionális jellegének fényében, valamint az Unión belül a legmagasabb szintű biztonság biztosítására irányuló célkitűzés megvalósítását célzó összehangolt fellépés előmozdítása érdekében a decentralizált ügynökségek kivételesen jogosultak lehetnek arra, hogy uniós intézkedések kedvezményezettjei legyenek – többek között vissza nem térítendő támogatás formájában –, amennyiben segítik a szóban forgó decentralizált ügynökségek hatáskörébe tartozó uniós intézkedések végrehajtását, és amennyiben ezeket az intézkedéseket nem fedezi az említett decentralizált ügynökségek költségvetéséhez az éves költségvetésen keresztül nyújtott uniós hozzájárulás. E támogatásnak az uniós hozzáadott érték biztosítása érdekében összhangban kell állnia az uniós intézmények által uniós szinten meghatározott prioritásokkal és kezdeményezésekkel.

| (45) | Az Alap szakpolitikai célkitűzését az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott InvestEU program szakpolitikai kereteihez tartozó pénzügyi eszközökkel és költségvetési biztosítékokkal is támogatni kell. E pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, az nem kettőződhet meg és nem szoríthatja ki a magánfinanszírozást, illetve nem torzíthatja a belső piaci versenyt. Az intézkedéseknek egyértelmű uniós hozzáadott értékkel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(45)

Az Alap szakpolitikai célkitűzését az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott InvestEU program szakpolitikai kereteihez tartozó pénzügyi eszközökkel és költségvetési biztosítékokkal is támogatni kell. E pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, az nem kettőződhet meg és nem szoríthatja ki a magánfinanszírozást, illetve nem torzíthatja a belső piaci versenyt. Az intézkedéseknek egyértelmű uniós hozzáadott értékkel kell rendelkezniük.

| (46) | A vegyesfinanszírozási műveletek olyan, az uniós költségvetésből támogatott önkéntes műveletek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat, visszafizetendő támogatási formákat vagy mindkettőt ötvöznek promóciós, fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézmények által nyújtott visszafizetendő támogatási formákkal, illetve kereskedelmi pénzügyi intézmények és befektetők által nyújtott támogatással. |
| --- | --- |

(46)

A vegyesfinanszírozási műveletek olyan, az uniós költségvetésből támogatott önkéntes műveletek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat, visszafizetendő támogatási formákat vagy mindkettőt ötvöznek promóciós, fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézmények által nyújtott visszafizetendő támogatási formákkal, illetve kereskedelmi pénzügyi intézmények és befektetők által nyújtott támogatással.

| (47) | Ez a rendelet megállapítja az Alap pénzügyi keretösszegét, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (13) 18. pontja értelmében. |
| --- | --- |

(47)

Ez a rendelet megállapítja az Alap pénzügyi keretösszegét, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (13) 18. pontja értelmében.

| (48) | Az Alapra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a pénzügyi eszközökre és a költségvetési biztosítékokra – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(48)

Az Alapra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a pénzügyi eszközökre és a költségvetési biztosítékokra – vonatkozó szabályokat.

| (49) | Az intézkedések megosztott irányítás keretében történő végrehajtása céljából az Alapnak az e rendeletből, a költségvetési rendeletből és az (EU) 2021/1060 rendeletből álló koherens keret részét kell képeznie. |
| --- | --- |

(49)

Az intézkedések megosztott irányítás keretében történő végrehajtása céljából az Alapnak az e rendeletből, a költségvetési rendeletből és az (EU) 2021/1060 rendeletből álló koherens keret részét kell képeznie.

| (50) | Az (EU) 2021/1060 rendelet meghatározza a keretet az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap, az Igazságos Átmenet Alap, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, a Belső Biztonsági Alap, valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz által végrehajtandó intézkedésekhez, továbbá megállapítja különösen a megosztott irányítás keretében végrehajtott uniós alapok programozására, monitoringjára és értékelésére, irányítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Ezen túlmenően e rendeletben meg kell határozni az Alap célkitűzéseit és meg kell állapítani az Alap keretében finanszírozható intézkedésekre vonatkozó egyedi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(50)

Az (EU) 2021/1060 rendelet meghatározza a keretet az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap, az Igazságos Átmenet Alap, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, a Belső Biztonsági Alap, valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz által végrehajtandó intézkedésekhez, továbbá megállapítja különösen a megosztott irányítás keretében végrehajtott uniós alapok programozására, monitoringjára és értékelésére, irányítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Ezen túlmenően e rendeletben meg kell határozni az Alap célkitűzéseit és meg kell állapítani az Alap keretében finanszírozható intézkedésekre vonatkozó egyedi rendelkezéseket.

| (51) | Az Alapra vonatkozó előfinanszírozási rendszert az (EU) 2021/1060 rendelet határozza meg, és az egyedi előfinanszírozási arányt e rendelet állapítja meg. Emellett annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzetekre azonnal reagálni lehessen, helyénvaló egyedi előfinanszírozási arányt megállapítani a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Az előfinanszírozási rendszernek biztosítania kell, hogy a tagállamok a programjaik végrehajtásának kezdetétől rendelkezzenek eszközökkel ahhoz, hogy támogatást nyújtsanak a kedvezményezettek számára. |
| --- | --- |

(51)

Az Alapra vonatkozó előfinanszírozási rendszert az (EU) 2021/1060 rendelet határozza meg, és az egyedi előfinanszírozási arányt e rendelet állapítja meg. Emellett annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzetekre azonnal reagálni lehessen, helyénvaló egyedi előfinanszírozási arányt megállapítani a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Az előfinanszírozási rendszernek biztosítania kell, hogy a tagállamok a programjaik végrehajtásának kezdetétől rendelkezzenek eszközökkel ahhoz, hogy támogatást nyújtsanak a kedvezményezettek számára.

| (52) | Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek az intézkedések egyedi célkitűzéseinek elérésére és az eredmények biztosítására, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának kockázatait. Az említett választás megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozást a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

(52)

Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek az intézkedések egyedi célkitűzéseinek elérésére és az eredmények biztosítására, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának kockázatait. Az említett választás megtételekor mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányok és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozást a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

| (53) | Az egységes ellenőrzés elvének lehető legteljesebb körű kiaknázása érdekében helyénvaló egyedi szabályokat megállapítani az olyan projektek kontrolljára és auditjára vonatkozóan, amelyekben a Bizottságtól pozitív értékelést kapott, belső kontrollrendszerrel rendelkező nemzetközi szervezetek a kedvezményezettek. Az ilyen projektek esetében az irányító hatóságok számára lehetővé kell tenni irányítási ellenőrzéseik korlátozását, feltéve, hogy a kedvezményezett kellő időben benyújtja a projekt haladására és az alapul szolgáló kiadások elszámolhatóságára vonatkozó összes szükséges adatot és információt. Emellett, amennyiben egy ilyen nemzetközi szervezet által végrehajtott projekt valamely auditminta részét képezi, lehetővé kell tenni az audithatóság számára, hogy munkáját a „Megbízások megállapodás szerinti eljárások végrehajtására pénzügyi tájékoztatással kapcsolatban” című, 4400. számú, kapcsolódó szolgáltatásokról szóló nemzetközi standard (ISRS 4400) elveivel összhangban végezze el. |
| --- | --- |

(53)

Az egységes ellenőrzés elvének lehető legteljesebb körű kiaknázása érdekében helyénvaló egyedi szabályokat megállapítani az olyan projektek kontrolljára és auditjára vonatkozóan, amelyekben a Bizottságtól pozitív értékelést kapott, belső kontrollrendszerrel rendelkező nemzetközi szervezetek a kedvezményezettek. Az ilyen projektek esetében az irányító hatóságok számára lehetővé kell tenni irányítási ellenőrzéseik korlátozását, feltéve, hogy a kedvezményezett kellő időben benyújtja a projekt haladására és az alapul szolgáló kiadások elszámolhatóságára vonatkozó összes szükséges adatot és információt. Emellett, amennyiben egy ilyen nemzetközi szervezet által végrehajtott projekt valamely auditminta részét képezi, lehetővé kell tenni az audithatóság számára, hogy munkáját a „Megbízások megállapodás szerinti eljárások végrehajtására pénzügyi tájékoztatással kapcsolatban” című, 4400. számú, kapcsolódó szolgáltatásokról szóló nemzetközi standard (ISRS 4400) elveivel összhangban végezze el.

| (54) | A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban a már megkezdett intézkedésekre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – uniós finanszírozásból nem számolhatók el. Az uniós támogatásban bármely, az Unió érdekeire nézve hátrányos zavar elkerülése érdekében a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetén egy korlátozott időtartamra lehetővé kell tenni, hogy az olyan, e rendelet alapján támogatott, közvetlen irányítás alá tartozó intézkedések tekintetében felmerülő költségek, amelyek már megkezdődtek, 2021. január 1-jétől még akkor is elszámolhatóknak minősüljenek, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy a támogatás iránti kérelem benyújtása előtt keletkeztek. |
| --- | --- |

(54)

A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban a már megkezdett intézkedésekre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – uniós finanszírozásból nem számolhatók el. Az uniós támogatásban bármely, az Unió érdekeire nézve hátrányos zavar elkerülése érdekében a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetén egy korlátozott időtartamra lehetővé kell tenni, hogy az olyan, e rendelet alapján támogatott, közvetlen irányítás alá tartozó intézkedések tekintetében felmerülő költségek, amelyek már megkezdődtek, 2021. január 1-jétől még akkor is elszámolhatóknak minősüljenek, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy a támogatás iránti kérelem benyújtása előtt keletkeztek.

| (55) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15), valamint a 2988/95/EK, Euratom (16) és a 2185/96/Euratom, EK (17) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (18) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében.
  A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak maradéktalanul együtt kell működniük, és meg kell adniuk minden szükséges támogatást az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei számára az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(55)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15), valamint a 2988/95/EK, Euratom (16) és a 2185/96/Euratom, EK (17) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (18) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében.

A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak maradéktalanul együtt kell működniük, és meg kell adniuk minden szükséges támogatást az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei számára az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatban.

| (56) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(56)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (57) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (20) alapján a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel az Alap szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
| --- | --- |

(57)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (20) alapján a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel az Alap szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra, amelyhez a releváns tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (58) | Az EUMSZ 349. cikke alapján, valamint összhangban a Tanács által a 2018. április 12-i következtetéseiben támogatott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel a releváns tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a programjaik foglalkozzanak a legkülső régiók előtt álló sajátos kihívásokkal. Az Alapnak megfelelő erőforrásokkal kell támogatnia az említett tagállamokat, hogy adott esetben segítsék a legkülső régiókat. |
| --- | --- |

(58)

Az EUMSZ 349. cikke alapján, valamint összhangban a Tanács által a 2018. április 12-i következtetéseiben támogatott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i bizottsági közleménnyel a releváns tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a programjaik foglalkozzanak a legkülső régiók előtt álló sajátos kihívásokkal. Az Alapnak megfelelő erőforrásokkal kell támogatnia az említett tagállamokat, hogy adott esetben segítsék a legkülső régiókat.

| (59) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (21) (22) és (23) bekezdése alapján az Alapot egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. Adott esetben az említett követelményeknek mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az Alap gyakorlatban kifejtett hatásai. Az Alap eredményeinek mérése érdekében mutatókat és kapcsolódó célokat kell meghatározni az Alap minden egyes egyedi célkitűzése tekintetében. Az említett mutatóknak minőségi és mennyiségi mutatókat is magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(59)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (21) (22) és (23) bekezdése alapján az Alapot egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. Adott esetben az említett követelményeknek mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az Alap gyakorlatban kifejtett hatásai. Az Alap eredményeinek mérése érdekében mutatókat és kapcsolódó célokat kell meghatározni az Alap minden egyes egyedi célkitűzése tekintetében. Az említett mutatóknak minőségi és mennyiségi mutatókat is magukban kell foglalniuk.

| (60) | Mutatók és a pénzügyi beszámolók révén a Bizottságnak és a tagállamoknak monitoring alá kell vonniuk az Alap végrehajtását az (EU) 2021/1060 rendelet és e rendelet releváns rendelkezéseinek megfelelően. 2023-tól kezdődően a tagállamoknak éves teljesítményjelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak a legutóbbi pénzügyi évre vonatkozóan. Az említett jelentéseknek tájékoztatást kell tartalmazniuk a tagállami programok végrehajtása elért haladásról. A tagállamoknak az említett jelentések összegzéseit is be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A Bizottságnak az említett összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére le kell fordítania, és honlapján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie azokat, a tagállamoknak az (EU) 2021/1060 rendeletben említett honlapjaira mutató linkekkel együtt. |
| --- | --- |

(60)

Mutatók és a pénzügyi beszámolók révén a Bizottságnak és a tagállamoknak monitoring alá kell vonniuk az Alap végrehajtását az (EU) 2021/1060 rendelet és e rendelet releváns rendelkezéseinek megfelelően. 2023-tól kezdődően a tagállamoknak éves teljesítményjelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak a legutóbbi pénzügyi évre vonatkozóan. Az említett jelentéseknek tájékoztatást kell tartalmazniuk a tagállami programok végrehajtása elért haladásról. A tagállamoknak az említett jelentések összegzéseit is be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A Bizottságnak az említett összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére le kell fordítania, és honlapján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie azokat, a tagállamoknak az (EU) 2021/1060 rendeletben említett honlapjaira mutató linkekkel együtt.

| (61) | Tükrözve az éghajlatváltozással szembeni fellépés fontosságát összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodás (22) végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásaival és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira vonatkozó kötelezettségvállalásával, az e rendelet alapján végrehajtott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon átfogó cél eléréséhez, hogy a többéves pénzügyi keret valamennyi kiadásának 30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések általános érvényesítésére fordítsák, továbbá azon ambíció eléréséhez, hogy 2024-ben a költségvetés 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig a 10 %-át a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásokra fordítsák, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biodiverzitási célok közötti meglévő átfedéseket. Az Alapnak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az Unió éghajlatpolitikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, és nem okoznak jelentős kárt az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) 17. cikke értelmében vett környezetvédelmi célkitűzések tekintetében. |
| --- | --- |

(61)

Tükrözve az éghajlatváltozással szembeni fellépés fontosságát összhangban az Uniónak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodás (22) végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásaival és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira vonatkozó kötelezettségvállalásával, az e rendelet alapján végrehajtott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon átfogó cél eléréséhez, hogy a többéves pénzügyi keret valamennyi kiadásának 30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések általános érvényesítésére fordítsák, továbbá azon ambíció eléréséhez, hogy 2024-ben a költségvetés 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig a 10 %-át a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásokra fordítsák, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biodiverzitási célok közötti meglévő átfedéseket. Az Alapnak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az Unió éghajlatpolitikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, és nem okoznak jelentős kárt az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) 17. cikke értelmében vett környezetvédelmi célkitűzések tekintetében.

| (62) | Az 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (24) és a 2014–2020-as programozási időszakra alkalmazandó minden jogi aktust továbbra is alkalmazni kell a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz keretében a 2014–2020-as programozási időszakban támogatott programokra és projektekre. Mivel az 514/2014/EU rendelet végrehajtási időszaka átfedésben van az e rendelet hatálya alá tartozó programozási időszakkal, továbbá az említett rendelet által jóváhagyott bizonyos projektek végrehajtásában a folyamatosság biztosítása érdekében a projektek szakaszolására vonatkozó rendelkezéseket kell megállapítani. A projekt minden egyes szakaszát azon programozási időszak szabályaival összhangban kell végrehajtani, amelynek keretében az finanszírozásban részesül. |
| --- | --- |

(62)

Az 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (24) és a 2014–2020-as programozási időszakra alkalmazandó minden jogi aktust továbbra is alkalmazni kell a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz keretében a 2014–2020-as programozási időszakban támogatott programokra és projektekre. Mivel az 514/2014/EU rendelet végrehajtási időszaka átfedésben van az e rendelet hatálya alá tartozó programozási időszakkal, továbbá az említett rendelet által jóváhagyott bizonyos projektek végrehajtásában a folyamatosság biztosítása érdekében a projektek szakaszolására vonatkozó rendelkezéseket kell megállapítani. A projekt minden egyes szakaszát azon programozási időszak szabályaival összhangban kell végrehajtani, amelynek keretében az finanszírozásban részesül.

| (63) | mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(63)

mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (64) | E rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések IV. mellékletben foglalt listája és a VII. melléklet szerinti működési támogatás, valamint a monitoring- és értékelési keret továbbfejlesztése tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(64)

E rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a magasabb társfinanszírozási arányokra jogosult intézkedések IV. mellékletben foglalt listája és a VII. melléklet szerinti működési támogatás, valamint a monitoring- és értékelési keret továbbfejlesztése tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (65) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (25) megfelelően kell gyakorolni. A tagállamok közös kötelezettségeit – különösen a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kötelezettségeket – megállapító végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, és a programozás és a jelentéstétel keretében a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó részletes rendelkezésekkel kapcsolatos végrehajtási jogi aktusok elfogadására pedig – tisztán technikai természetük miatt – a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak az e rendeletben előírt szükséghelyzeti támogatás nyújtására vonatkozó döntések elfogadásához kapcsolódó, azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben az ilyen támogatás jellegével és céljával összefüggésben felmerülő, kellően indokolt esetekben ez rendkívül sürgős okokból szükséges. |
| --- | --- |

(65)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (25) megfelelően kell gyakorolni. A tagállamok közös kötelezettségeit – különösen a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kötelezettségeket – megállapító végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, és a programozás és a jelentéstétel keretében a Bizottságnak történő tájékoztatásnyújtásra vonatkozó részletes rendelkezésekkel kapcsolatos végrehajtási jogi aktusok elfogadására pedig – tisztán technikai természetük miatt – a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak az e rendeletben előírt szükséghelyzeti támogatás nyújtására vonatkozó döntések elfogadásához kapcsolódó, azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben az ilyen támogatás jellegével és céljával összefüggésben felmerülő, kellően indokolt esetekben ez rendkívül sürgős okokból szükséges.

| (66) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(66)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (67) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(67)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában.

| (68) | Helyénvaló összhangba hozni e rendelet alkalmazási időszakát az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletével (26). |
| --- | --- |

(68)

Helyénvaló összhangba hozni e rendelet alkalmazási időszakát az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletével (26).

| (69) | Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(69)

Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret időtartamára létrehozza a Belső Biztonsági Alapot (a továbbiakban: az Alap).

(2)   Ez a rendelet meghatározza az alábbiakat:

| a) | az Alap szakpolitikai célkitűzése; |
| --- | --- |

a)

az Alap szakpolitikai célkitűzése;

| b) | az Alap egyedi célkitűzései és az ezen egyedi célkitűzések végrehajtását szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az Alap egyedi célkitűzései és az ezen egyedi célkitűzések végrehajtását szolgáló intézkedések;

| c) | a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra szóló költségvetés; |
| --- | --- |

c)

a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra szóló költségvetés;

| d) | az uniós finanszírozás formái és az ilyen finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

d)

az uniós finanszírozás formái és az ilyen finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályok.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „vegyesfinanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjának értelmében vett vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenység, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy pénzügyi eszközöket ötvöz fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

1.

„vegyesfinanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjának értelmében vett vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenység, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy pénzügyi eszközöket ötvöz fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

| 2. | „illetékes hatóságok”: olyan tagállami hatóságok, amelyek feladata az EUMSZ 87. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása, beleértve a rendőrséget, a vámhatóságot és az egyéb szakosodott bűnüldöző szolgálatokat; |
| --- | --- |

2.

„illetékes hatóságok”: olyan tagállami hatóságok, amelyek feladata az EUMSZ 87. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása, beleértve a rendőrséget, a vámhatóságot és az egyéb szakosodott bűnüldöző szolgálatokat;

| 3. | „bűnmegelőzés”: mindazon intézkedések, amelyek célja a bűnözésnek és az állampolgárok biztonságérzete hiányának csökkentése vagy az ahhoz egyéb módon való hozzájárulás, a 2009/902/IB tanácsi határozat (27) 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

„bűnmegelőzés”: mindazon intézkedések, amelyek célja a bűnözésnek és az állampolgárok biztonságérzete hiányának csökkentése vagy az ahhoz egyéb módon való hozzájárulás, a 2009/902/IB tanácsi határozat (27) 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

27

| 4. | „kritikus infrastruktúra”: azon eszközök, hálózatok, rendszerek vagy ezek részei, amelyek elengedhetetlenek az alapvető társadalmi feladatok ellátása, a lakosság egészsége, védelme, biztonsága, valamint gazdasági és szociális jólléte szempontjából, és amelyek megzavarása, veszélyeztetése vagy megsemmisítése e feladatok folyamatos ellátásának hiánya miatt jelentős következményekkel járna valamely tagállamban vagy az Unióban; |
| --- | --- |

4.

„kritikus infrastruktúra”: azon eszközök, hálózatok, rendszerek vagy ezek részei, amelyek elengedhetetlenek az alapvető társadalmi feladatok ellátása, a lakosság egészsége, védelme, biztonsága, valamint gazdasági és szociális jólléte szempontjából, és amelyek megzavarása, veszélyeztetése vagy megsemmisítése e feladatok folyamatos ellátásának hiánya miatt jelentős következményekkel járna valamely tagállamban vagy az Unióban;

| 5. | „kiberbűnözés”: egyrészt az olyan bűncselekmények, amelyek elkövetése szükségképpen információs és kommunikációs technológiai rendszereket (IKT-rendszerek) foglal magában, vagy az említett rendszerek vagy a bűncselekmény elkövetésének eszközeiként, vagy pedig a bűncselekmény elsődleges célpontjaiként (kizárólag kibertérben elkövethető bűncselekmények), másrészt pedig az olyan hagyományos bűncselekmények, amelyek nagyobb léptékben vagy hatókörben valósíthatók meg számítógépek, számítógépes hálózatok vagy egyéb IKT-rendszerek használata útján (kizárólag kibertérben elkövetett közönséges bűncselekmények); |
| --- | --- |

5.

„kiberbűnözés”: egyrészt az olyan bűncselekmények, amelyek elkövetése szükségképpen információs és kommunikációs technológiai rendszereket (IKT-rendszerek) foglal magában, vagy az említett rendszerek vagy a bűncselekmény elkövetésének eszközeiként, vagy pedig a bűncselekmény elsődleges célpontjaiként (kizárólag kibertérben elkövethető bűncselekmények), másrészt pedig az olyan hagyományos bűncselekmények, amelyek nagyobb léptékben vagy hatókörben valósíthatók meg számítógépek, számítógépes hálózatok vagy egyéb IKT-rendszerek használata útján (kizárólag kibertérben elkövetett közönséges bűncselekmények);

| 6. | „az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedés”: a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós szakpolitikai ciklus elnevezésű, az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen (EMPACT) keretében hozott intézkedés, amelynek célja az Unióra veszélyt jelentő, a súlyos és szervezett bűnözéssel kapcsolatos legjelentősebb fenyegetések elleni küzdelem a tagállamok és az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek közötti, valamint adott esetben a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés ösztönzése révén; |
| --- | --- |

6.

„az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedés”: a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós szakpolitikai ciklus elnevezésű, az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen (EMPACT) keretében hozott intézkedés, amelynek célja az Unióra veszélyt jelentő, a súlyos és szervezett bűnözéssel kapcsolatos legjelentősebb fenyegetések elleni küzdelem a tagállamok és az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek közötti, valamint adott esetben a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés ösztönzése révén;

| 7. | „információcsere”: bűncselekmények, különösen a határokon átnyúló súlyos és szervezett bűnözés és a terrorizmus megelőzésével, felderítésével, nyomozásával, valamint a vádeljárás lefolytatásával kapcsolatos, az EUMSZ 87. cikkében említett hatóságok, az Europol és az egyéb érintett uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek számára releváns információk biztonságos gyűjtése, tárolása, kezelése, elemzése és továbbítása, valamint az azokhoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

7.

„információcsere”: bűncselekmények, különösen a határokon átnyúló súlyos és szervezett bűnözés és a terrorizmus megelőzésével, felderítésével, nyomozásával, valamint a vádeljárás lefolytatásával kapcsolatos, az EUMSZ 87. cikkében említett hatóságok, az Europol és az egyéb érintett uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek számára releváns információk biztonságos gyűjtése, tárolása, kezelése, elemzése és továbbítása, valamint az azokhoz való hozzáférés;

| 8. | „szervezett bűnözés”: a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (28) 1. cikkének 1. pontjában meghatározott bűnszervezetben való részvételhez kapcsolódó büntetendő cselekmény; |
| --- | --- |

8.

„szervezett bűnözés”: a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (28) 1. cikkének 1. pontjában meghatározott bűnszervezetben való részvételhez kapcsolódó büntetendő cselekmény;

28

| 9. | „felkészültség”: minden olyan intézkedés, amely kifejezetten az e rendelet hatálya alá tartozó esetleges terrortámadások vagy egyéb biztonsági vonatkozású események megelőzését, illetve az ezekkel járó kockázatok csökkentését célozza; |
| --- | --- |

9.

„felkészültség”: minden olyan intézkedés, amely kifejezetten az e rendelet hatálya alá tartozó esetleges terrortámadások vagy egyéb biztonsági vonatkozású események megelőzését, illetve az ezekkel járó kockázatok csökkentését célozza;

| 10. | „schengeni értékelési és monitoringmechanizmus”: az 1053/2013/EU rendeletben meghatározott értékelési és monitoringmechanizmus; |
| --- | --- |

10.

„schengeni értékelési és monitoringmechanizmus”: az 1053/2013/EU rendeletben meghatározott értékelési és monitoringmechanizmus;

| 11. | „terrorizmus”: az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (29) említett szándékos cselekmények és bűncselekmények bármelyike; |
| --- | --- |

11.

„terrorizmus”: az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (29) említett szándékos cselekmények és bűncselekmények bármelyike;

29

| 12. | „szükséghelyzet”: minden olyan, e rendelet hatálya alá tartozó, biztonsági vonatkozású esemény, újonnan felmerülő fenyegetés vagy újonnan észlelt sebezhetőség, amely egy vagy több tagállamban jelentős negatív hatással jár vagy járhat a polgárok, a nyilvános terek vagy a kritikus infrastruktúra biztonságára nézve; |
| --- | --- |

12.

„szükséghelyzet”: minden olyan, e rendelet hatálya alá tartozó, biztonsági vonatkozású esemény, újonnan felmerülő fenyegetés vagy újonnan észlelt sebezhetőség, amely egy vagy több tagállamban jelentős negatív hatással jár vagy járhat a polgárok, a nyilvános terek vagy a kritikus infrastruktúra biztonságára nézve;

| 13. | „mutatópénz”: olyan valódi készpénz, amelyet egy nyomozás során a gyanúsítottaknak vagy más, a rendelkezésre állásról vagy a szállításról információval rendelkező, illetve közvetítőként eljáró személyeknek mutatnak fel a likviditás és a fizetőképesség bizonyítékaként annak érdekében, hogy fiktív vásárlást hajtsanak végre gyanúsítottak letartóztatása, illegális előállítási helyszín beazonosítása vagy egy bűnszervezet egyéb módon történő felszámolása céljából; |
| --- | --- |

13.

„mutatópénz”: olyan valódi készpénz, amelyet egy nyomozás során a gyanúsítottaknak vagy más, a rendelkezésre állásról vagy a szállításról információval rendelkező, illetve közvetítőként eljáró személyeknek mutatnak fel a likviditás és a fizetőképesség bizonyítékaként annak érdekében, hogy fiktív vásárlást hajtsanak végre gyanúsítottak letartóztatása, illegális előállítási helyszín beazonosítása vagy egy bűnszervezet egyéb módon történő felszámolása céljából;

| 14. | „radikalizálódás”: fokozatos és összetett folyamat, amely erőszakos szélsőségességhez és terrorizmushoz vezet, és amelynek során valamely személy vagy személyek egy csoportja olyan radikális ideológiát vagy meggyőződést tesz magáévá, amely valamely konkrét politikai, vallási vagy ideológiai célból elfogadja, alkalmazza vagy elnézi az erőszakot, beleértve a terrorizmust is; |
| --- | --- |

14.

„radikalizálódás”: fokozatos és összetett folyamat, amely erőszakos szélsőségességhez és terrorizmushoz vezet, és amelynek során valamely személy vagy személyek egy csoportja olyan radikális ideológiát vagy meggyőződést tesz magáévá, amely valamely konkrét politikai, vallási vagy ideológiai célból elfogadja, alkalmazza vagy elnézi az erőszakot, beleértve a terrorizmust is;

| 15. | „egyedi intézkedések”: az Alap célkitűzéseivel összhangban uniós hozzáadott értéket biztosító, olyan transznacionális vagy nemzeti projektek, amelyekre tekintettel egy, több vagy valamennyi tagállam kiegészítő allokációban részesülhet a programjai számára; |
| --- | --- |

15.

„egyedi intézkedések”: az Alap célkitűzéseivel összhangban uniós hozzáadott értéket biztosító, olyan transznacionális vagy nemzeti projektek, amelyekre tekintettel egy, több vagy valamennyi tagállam kiegészítő allokációban részesülhet a programjai számára;

| 16. | „,működési támogatás”: a tagállam allokációjának azon része, amelyet az Unió számára közszolgáltatást képező feladatok ellátásáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős közjogi hatóságok támogatására lehet felhasználni, annyiban, amennyiben azok hozzájárulnak az Unióban a magas szintű biztonság garantálásához; |
| --- | --- |

16.

„,működési támogatás”: a tagállam allokációjának azon része, amelyet az Unió számára közszolgáltatást képező feladatok ellátásáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős közjogi hatóságok támogatására lehet felhasználni, annyiban, amennyiben azok hozzájárulnak az Unióban a magas szintű biztonság garantálásához;

| 17. | „uniós intézkedések”: olyan transznacionális projektek vagy az Unió szempontjából különös érdekkel bíró projektek, amelyeket az Alap célkitűzéseinek megfelelően hajtanak végre. |
| --- | --- |

17.

„uniós intézkedések”: olyan transznacionális projektek vagy az Unió szempontjából különös érdekkel bíró projektek, amelyeket az Alap célkitűzéseinek megfelelően hajtanak végre.

3. cikk

Az Alap célkitűzései

(1)   Az Alap szakpolitikai célkitűzése az Unión belüli magas szintű biztonság szavatolásához való hozzájárulás, különösen a következők révén: a terrorizmus és a radikalizálódás, a súlyos és szervezett bűnözés és a kiberbűnözés megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem; a bűncselekmények áldozatainak nyújtott támogatás és védelem; az e rendelet hatálya alá tartozó, biztonsági vonatkozású eseményekre, kockázatokra és válságokra való felkészülés, az ezekkel szembeni védelem, valamint ezek hatékony kezelése.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretében az Alapnak a következő egyedi célkitűzések eléréséhez kell hozzájárulnia:

| a) | az illetékes hatóságok és az érintett uniós szervek, hivatalok és ügynökségek közötti és azokon belüli, valamint adott esetben a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel folytatott információcsere javítása és elősegítése; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóságok és az érintett uniós szervek, hivatalok és ügynökségek közötti és azokon belüli, valamint adott esetben a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel folytatott információcsere javítása és elősegítése;

| b) | a határokon átnyúló együttműködés javítása és fokozása, beleértve az illetékes hatóságok közötti közös műveleteket a terrorizmussal, valamint a határon átnyúló dimenziójú súlyos és szervezett bűnözéssel kapcsolatban; és |
| --- | --- |

b)

a határokon átnyúló együttműködés javítása és fokozása, beleértve az illetékes hatóságok közötti közös műveleteket a terrorizmussal, valamint a határon átnyúló dimenziójú súlyos és szervezett bűnözéssel kapcsolatban; és

| c) | a bűncselekmények, a terrorizmus és a radikalizáció megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre, valamint a biztonsági vonatkozású eseményekre, kockázatokra és válságokra irányuló tagállami kapacitások megerősítésének támogatása, különösen a hatóságok, az érintett uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek, a civil társadalom és a magánszereplők közötti, tagállamokon átívelő együttműködés fokozása révén. |
| --- | --- |

c)

a bűncselekmények, a terrorizmus és a radikalizáció megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre, valamint a biztonsági vonatkozású eseményekre, kockázatokra és válságokra irányuló tagállami kapacitások megerősítésének támogatása, különösen a hatóságok, az érintett uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek, a civil társadalom és a magánszereplők közötti, tagállamokon átívelő együttműködés fokozása révén.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott egyedi célkitűzések keretében az Alapot a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések révén kell végrehajtani.

4. cikk

Az alapvető jogok tiszteletben tartása

Az Alap keretében finanszírozott intézkedéseket az alapvető jogok és az emberi méltóság maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani. Az ilyen intézkedéseknek összhangban lenniük különösen a Charta, az uniós adatvédelmi jog, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (EJEE) rendelkezéseivel. Az Alap szerinti intézkedések végrehajtása során a tagállamoknak lehetőség szerint különös figyelmet kell fordítaniuk a különleges bánásmódot igénylő személyek – különösen a gyermekek és a kísérő nélküli kiskorúak – segítésére és védelmére.

5. cikk

A támogatás hatálya

(1)   A célkitűzéseinek keretében és a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedésekkel összhangban az Alap különösen a III. mellékletben felsorolt intézkedéseket támogatja.

(2)   A célkitűzéseinek elérése érdekében az Alap a 19. cikknek megfelelően támogathat – az uniós prioritásokkal összhangban – a III. mellékletben említett, adott esetben harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedéseket.

(3)   A harmadik országokban vagy harmadik országokhoz kapcsolódóan végrehajtandó intézkedések tekintetében a Bizottság és a tagállamok – az Európai Külügyi Szolgálattal együtt, a vonatkozó felelősségi körükkel összhangban – biztosítják a releváns uniós szakpolitikákkal, stratégiákkal és eszközökkel való koordinációt. Biztosítják különösen, hogy a harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedések:

| a) | végrehajtására a más uniós eszközök révén támogatott, egyéb, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és azokkal koherensen kerüljön sor; |
| --- | --- |

a)

végrehajtására a más uniós eszközök révén támogatott, egyéb, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és azokkal koherensen kerüljön sor;

| b) | koherensek legyenek a külső uniós szakpolitikával, tiszteletben tartsák a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét, és összhangban legyenek a szóban forgó régióra vagy országra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal; |
| --- | --- |

b)

koherensek legyenek a külső uniós szakpolitikával, tiszteletben tartsák a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét, és összhangban legyenek a szóban forgó régióra vagy országra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal;

| c) | olyan intézkedésekre összpontosítsanak, amelyek nem fejlesztés-orientáltak; és |
| --- | --- |

c)

olyan intézkedésekre összpontosítsanak, amelyek nem fejlesztés-orientáltak; és

| d) | a belső uniós szakpolitikák érdekeit szolgálják, és összhangban legyenek az Unión belül végzett tevékenységekkel. |
| --- | --- |

d)

a belső uniós szakpolitikák érdekeit szolgálják, és összhangban legyenek az Unión belül végzett tevékenységekkel.

(4)   Az Alap keretében finanszírozott berendezések és IKT-rendszerek az (EU) 2021/1148 rendelet hatálya alá tartozó összefüggő területeken is felhasználhatók. E berendezéseknek és IKT-rendszereknek elérhetőnek és bevethetőnek kell maradniuk az Alap céljaira.

A berendezéseknek az első albekezdésben említett összefüggő területeken való felhasználása nem haladhatja meg a berendezések teljes felhasználási idejének 30 %-át.

Az első albekezdésben említett összefüggő területeken felhasznált IKT-rendszereknek adatokat és szolgáltatásokat kell biztosítaniuk a bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása céljából.

A tagállamok az éves teljesítményjelentésükben tájékoztatják a Bizottságot az ilyen további felhasználásról, valamint a többcélú berendezések és IKT-rendszerek telepítési helyéről.

(5)   A következő nem támogathatók:

| a) | a közrend nemzeti szinten történő fenntartására korlátozódó intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a közrend nemzeti szinten történő fenntartására korlátozódó intézkedések;

| b) | katonai vagy védelmi célú intézkedések; |
| --- | --- |

b)

katonai vagy védelmi célú intézkedések;

| c) | olyan berendezések, amelyek elsődleges célja a vámellenőrzés; |
| --- | --- |

c)

olyan berendezések, amelyek elsődleges célja a vámellenőrzés;

| d) | kényszerítő eszközök, ideértve a fegyvereket, a lőszereket, a robbanóanyagokat és a rendőrbotokat, a kiképzési célok kivételével; |
| --- | --- |

d)

kényszerítő eszközök, ideértve a fegyvereket, a lőszereket, a robbanóanyagokat és a rendőrbotokat, a kiképzési célok kivételével;

| e) | az informátorok jutalmai és az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedések keretén kívül alkalmazott mutatópénz. |
| --- | --- |

e)

az informátorok jutalmai és az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedések keretén kívül alkalmazott mutatópénz.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben szükséghelyzet következik be, az első albekezdés a) pontjában említett intézkedések támogathatónak tekinthetők.

II. FEJEZET

PÉNZÜGYI ÉS VÉGREHAJTÁSI KERET

1. SZAKASZ

Közös rendelkezések

6. cikk

Általános elvek

(1)   Az Alap keretében nyújtott támogatás kiegészíti a nemzeti, regionális és helyi intézkedéseket, és arra összpontosít, hogy uniós hozzáadott értéket biztosítson az Alap célkitűzéseinek eléréséhez.

(2)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az Alap keretében és a tagállamok által nyújtott támogatás összhangban álljon az Unió releváns fellépéseivel, szakpolitikáival és prioritásaival, és kiegészítse az egyéb uniós eszközök keretében nyújtott támogatást.

(3)   Az Alapot a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a), b) és c) pontjával összhangban megosztott, közvetlen vagy közvetett irányítás keretében kell végrehajtani.

7. cikk

Költségvetés

(1)   Az Alapnak a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakban történő végrehajtását szolgáló pénzügyi keretösszeg folyó árakon 1 931 000 000 EUR.

(2)   A pénzügyi keretösszeget a következőképpen kell felhasználni:

| a) | 1 352 000 000 EUR-t kell allokálni a tagállami programokra; |
| --- | --- |

a)

1 352 000 000 EUR-t kell allokálni a tagállami programokra;

| b) | 579 000 000 EUR-t kell allokálni a 8. cikkben említett tematikus eszközre. |
| --- | --- |

b)

579 000 000 EUR-t kell allokálni a 8. cikkben említett tematikus eszközre.

(3)   A Bizottság kezdeményezésére a pénzügyi keretösszeg legfeljebb 0,84 %-át kell allokálni az Alap végrehajtását szolgáló, az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkében említett technikai segítségnyújtásra.

(4)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 26. cikkével összhangban, valamely tagállam kérésére az említett rendelet hatálya alá tartozó bármely alapból, megosztott irányítás keretében biztosított kezdeti allokáció legfeljebb 5 %-a átcsoportosítható az Alaphoz közvetlen vagy közvetett irányítás keretében. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül, vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

8. cikk

A tematikus eszköz felhasználására vonatkozó általános rendelkezések

(1)   A 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett összeget egy tematikus eszközön keresztül, rugalmasan kell allokálni, a munkaprogramokban foglaltak szerint, megosztott, közvetlen vagy közvetett irányítás alkalmazásával.

A tematikus eszközből származó finanszírozást annak elemeire kell felhasználni, amelyek a következők:

| a) | egyedi intézkedések; |
| --- | --- |

a)

egyedi intézkedések;

| b) | uniós intézkedések; és |
| --- | --- |

b)

uniós intézkedések; és

| c) | a 25. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás. |
| --- | --- |

c)

a 25. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás.

Az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkében említett, a Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás szintén támogatásban részesül az e rendelet 7. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett összegből.

(2)   A tematikus eszközből származó finanszírozásnak magas uniós hozzáadott értékkel bíró prioritásokra kell irányulnia, vagy azt sürgős szükségletekre válaszul kell felhasználni a II. mellékletben tükrözött, elfogadott uniós prioritásokkal összhangban. A tematikus eszközből származó finanszírozást harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedések támogatására kell felhasználni az Alap célkitűzéseinek keretében, különösen a bűnözés – többek között a kábítószer-kereskedelem és az emberkereskedelem – megelőzéséhez és az ellene folytatott küzdelemhez, valamint a határokon átnyúló bűnözői csempészhálózatok elleni küzdelemhez történő hozzájárulás érdekében.

A tematikus eszköz erőforrásai különböző prioritások közötti allokálásának – amennyire csak lehetséges – arányosnak kell lennie a kihívásokkal és a szükségletekkel annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az Alap célkitűzéseinek teljesülését.

(3)   A Bizottság együttműködik a civil szervezetekkel és a releváns hálózatokkal, különösen az Alap keretében finanszírozott uniós intézkedésekre vonatkozó munkaprogramok kidolgozása és értékelése céljából.

(4)   Amennyiben a tematikus eszközből származó finanszírozást közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtják a tagállamoknak, a Bizottság biztosítja, hogy nem kerülnek kiválasztásra olyan projektek, amelyeket a Bizottság által az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárás tekintetében kiadott, indokolással ellátott vélemény érint, amely kétségbe vonja a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét vagy az említett projektek teljesítését.

(5)   A (EU) 2021/1060 rendelet 23. cikke és 24. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában, amennyiben a tematikus eszközből származó finanszírozást megosztott irányítás keretében hajtják végre, az érintett tagállam biztosítja, hogy – és a Bizottság értékeli, hogy vajon így van-e –, a tervezett intézkedéseket ne érintse a Bizottság által az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárás tekintetében kiadott, indokolással ellátott vélemény, amely kétségbe vonja a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét vagy az intézkedések teljesítését.

(6)   A Bizottság megállapítja az uniós költségvetés éves előirányzatai keretében a tematikus eszköz számára rendelkezésre bocsátandó teljes összeget.

(7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján a költségvetési rendelet 110. cikkében említett finanszírozási határozatokat fogad el a tematikus eszközre vonatkozóan, azonosítva a támogatandó célkitűzéseket és intézkedéseket, és meghatározva az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett egyes elemekre szánt összegeket. Az ilyen finanszírozási határozatokban adott esetben meg kell határozni a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. A finanszírozási határozatok lehetnek évesek vagy többévesek, és vonatkozhatnak a tematikus eszköz e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett egy vagy több elemére. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 33. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(8)   A (7) bekezdésben említett finanszírozási határozat elfogadását követően a Bizottság ennek megfelelően módosíthatja a tagállami programokat.

2. SZAKASZ

Megosztott irányítás keretében történő támogatás és végrehajtás

9. cikk

Hatály

(1)   Ez a szakasz a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett összegre és a 8. cikkben említett tematikus eszközre vonatkozó finanszírozási határozatnak megfelelően, megosztott irányítás keretében végrehajtandó kiegészítő forrásokra alkalmazandó.

(2)   Az e szakasz szerinti támogatást a költségvetési rendelet 63. cikkével és az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban megosztott irányítás keretében kell végrehajtani.

10. cikk

Költségvetési források

(1)   A 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett összeget a tagállami programokhoz kell indikatív jelleggel allokálni a következők szerint:

| a) | 1 127 000 000 EUR az I. melléklettel összhangban; |
| --- | --- |

a)

1 127 000 000 EUR az I. melléklettel összhangban;

| b) | 225 000 000 EUR a tagállami programokra szánt allokációknak a 14. cikk (1) bekezdésében említett kiigazítása céljából. |
| --- | --- |

b)

225 000 000 EUR a tagállami programokra szánt allokációknak a 14. cikk (1) bekezdésében említett kiigazítása céljából.

(2)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett összeget nem allokálták maradéktalanul, a fennmaradó összeget hozzá lehet adni a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett összeghez.

11. cikk

Előfinanszírozás

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 90. cikkének (4) bekezdésével összhangban az Alapra vonatkozó előfinanszírozást – a rendelkezésre álló forrásokra figyelemmel – éves részletekben kell kifizetni minden év július 1. előtt, a következőképpen:

| a) | 2021: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %;

| b) | 2022: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %;

| c) | 2023: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %;

| d) | 2024: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %;

| e) | 2025: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %;

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

(2)   Amennyiben egy tagállami programot 2021. július 1. után fogadnak el, a korábbi részleteket az elfogadásának évében kell kifizetni.

12. cikk

Társfinanszírozási arányok

(1)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás nem haladhatja meg az összes elszámolható kiadás 75 %-át valamely projekt esetében.

(2)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 90 %-ára növelhető az egyedi intézkedések keretében végrehajtott projektek esetében.

(3)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 90 %-ára növelhető a IV. mellékletben felsorolt intézkedések esetében.

(4)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a működési támogatás esetében.

(5)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a 25. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás esetében.

(6)   Az uniós költségvetésből származó hozzájárulás az összes elszámolható kiadás 100 %-ára növelhető a tagállamok kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás esetében, az (EU) 2021/1060 rendelet 36. cikke (5) bekezdése b) pontjának vi. alpontjában meghatározott korlátok között.

(7)   A tagállami programot jóváhagyó bizottsági határozat megállapítja a társfinanszírozási arányt és az Alapból nyújtható támogatás maximális összegét az (1)–(6) bekezdésben említett, a hozzájárulás által fedezett intézkedéstípusok esetében.

(8)   A tagállami programot jóváhagyó bizottsági határozat meghatározza minden egyes intézkedéstípus esetében, hogy a társfinanszírozási arányt a következők közül melyikre alkalmazzák:

| a) | a teljes hozzájárulás, beleértve a köz- és a magánszféra hozzájárulását is; vagy |
| --- | --- |

a)

a teljes hozzájárulás, beleértve a köz- és a magánszféra hozzájárulását is; vagy

| b) | csak a közszféra hozzájárulása. |
| --- | --- |

b)

csak a közszféra hozzájárulása.

13. cikk

Tagállami programok

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy a programjában követett prioritások összhangban álljanak a biztonság területén fennálló uniós prioritásokkal és kihívásokkal, és választ adjanak azokra, továbbá hogy maradéktalanul összhangban legyenek a releváns uniós vívmányokkal és az elfogadott uniós prioritásokkal. Programjaik prioritásainak meghatározásakor a tagállamok biztosítják, hogy a programjaikban megfelelően foglalkozzanak a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedésekkel.

A Bizottság az (EU) 2021/1060 rendelet 23. cikkével összhangban értékeli a tagállami programokat.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában – e cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül – minden tagállam:

| a) | a 10. cikk (1) bekezdése alapján allokált források legalább 10 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre allokálja; és |
| --- | --- |

a)

a 10. cikk (1) bekezdése alapján allokált források legalább 10 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre allokálja; és

| b) | a 10. cikk (1) bekezdése alapján allokált források legalább 10 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre allokálja. |
| --- | --- |

b)

a 10. cikk (1) bekezdése alapján allokált források legalább 10 %-át a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre allokálja.

(3)   Valamely tagállam csak akkor allokálhat a (2) bekezdésben említett minimális százalékaránynál kevesebbet, ha a programjában részletes magyarázatot ad arra, hogy az említett szint alatti forrásallokálás miért nem veszélyeztetné a releváns célkitűzés elérését.

(4)   A Bizottság biztosítja, hogy a tagállami programok kidolgozásakor – korai szakaszban és megfelelő időben – figyelembe vegyék a releváns decentralizált ügynökségek tudását és szakértelmét.

(5)   Az átfedések elkerülése érdekében a tagállamok konzultálnak az érintett uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel az intézkedéseik kialakításáról – különösen akkor, amikor az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedéseket vagy a kiberbűnözés elleni közös fellépés munkacsoportja (J-CAT) által koordinált intézkedéseket kívánnak végrehajtani –, valamint a képzési tevékenységek kialakításáról.

(6)   A Bizottság adott esetben bevonhatja a releváns decentralizált ügynökségeket az 5. szakaszban meghatározott monitoring- és értékelési feladatokba, különösen annak biztosítása céljából, hogy az Alap támogatásával végrehajtott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak.

(7)   Egy adott tagállami programra allokált összeg legfeljebb 35 %-a fordítható berendezések és szállítóeszközök vásárlására vagy biztonsági szempontból releváns létesítmények építésére. Ez a felső határ csak kellően indokolt esetekben léphető túl.

(8)   A tagállamok programjaikban prioritásként kezelik a következőket:

| a) | az elfogadott uniós prioritások és a vívmányok a biztonság területén, különös tekintettel a releváns és pontos információk hatékony cseréjére, valamint az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitási keret alkotóelemeinek megvalósítására; |
| --- | --- |

a)

az elfogadott uniós prioritások és a vívmányok a biztonság területén, különös tekintettel a releváns és pontos információk hatékony cseréjére, valamint az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitási keret alkotóelemeinek megvalósítására;

| b) | az 1053/2013/EU rendelet keretében tett, pénzügyi vonzattal járó, e rendelet hatálya alá tartozó ajánlások; |
| --- | --- |

b)

az 1053/2013/EU rendelet keretében tett, pénzügyi vonzattal járó, e rendelet hatálya alá tartozó ajánlások;

| c) | a szükségletfelmérés – például az európai szemeszter során a korrupció terén tett ajánlások – keretében azonosított, pénzügyi vonzattal járó országspecifikus hiányosságok. |
| --- | --- |

c)

a szükségletfelmérés – például az európai szemeszter során a korrupció terén tett ajánlások – keretében azonosított, pénzügyi vonzattal járó országspecifikus hiányosságok.

(9)   Szükség esetén módosítani kell a szóban forgó tagállami programot az (EU) 2021/1060 rendelet 24. cikkével összhangban, hogy figyelembe vegye az e cikk (8) bekezdésének b) pontjában említett ajánlásokat.

(10)   A tagállamok programjaikban különösen a IV. mellékletben felsorolt intézkedéseket végzik. Előre nem látható vagy új körülmények kezelése és a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. melléklet módosítása céljából.

(11)   Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy valamely, az Alap keretében támogatott projektet egy harmadik országgal, harmadik országban, vagy egy harmadik országgal kapcsolatban hajt végre, az érintett tagállam a projekt jóváhagyását megelőzően konzultál a Bizottsággal.

(12)   A (EU) 2021/1060 rendelet 22. cikkének (5) bekezdésében említett programozásnak az e rendelet VI. melléklete 2. táblázatában meghatározott beavatkozási típusokon kell alapulnia, és tartalmaznia kell a programozott források beavatkozási típusonkénti indikatív bontását minden egyes, az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésen belül.

14. cikk

Félidős felülvizsgálat

(1)   2024-ben a Bizottság az I. melléklet első bekezdésének 2. pontjában említett kritériumoknak megfelelően allokálja az érintett tagállamok programjaihoz a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kiegészítő összeget. A finanszírozás 2025. január 1-jétől lép érvénybe.

(2)   Amennyiben egy programhoz rendelt, az e rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett kezdeti allokáció legalább 10 %-át nem fedezték az (EU) 2021/1060 rendelet 91. cikkével összhangban benyújtott kifizetési kérelmek, az érintett tagállam nem jogosult arra, hogy megkapja az e rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kiegészítő allokációt a programja számára.

(3)   A 8. cikkben említett tematikus eszközből származó források 2025. január 1-jétől kezdődő allokálása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az (EU) 2021/1060 rendelet 16. cikkében említett teljesítménymérési keret mérföldköveinek elérése terén a tagállamok által elért haladást és a végrehajtás terén azonosított hiányosságokat.

15. cikk

Egyedi intézkedések

(1)   A tagállam – a 10. cikk (1) bekezdése szerinti allokációja mellett – egyedi intézkedésekre vonatkozó finanszírozásban részesülhet, feltéve, hogy az említett finanszírozás a programjában ezt követően ilyen előirányzatként szerepel, és azt arra használják fel, hogy hozzájáruljon az Alap célkitűzéseinek végrehajtásához.

(2)   Az egyedi intézkedések finanszírozása nem használható fel a tagállami programban foglalt más intézkedésekre, kivéve kellően indokolt körülmények között, és ha azt a Bizottság a tagállami program módosítása útján jóváhagyja.

16. cikk

Működési támogatás

(1)   Egy tagállam az Alap keretében a programjához allokált összeg legfeljebb 20 %-át használhatja fel az Unió számára közszolgáltatást képező feladatok ellátásáért és szolgáltatások nyújtásáért felelős közjogi hatóságok számára nyújtott működési támogatás finanszírozására.

(2)   A működési támogatás felhasználásakor a tagállamnak meg kell felelnie a biztonságra vonatkozó uniós vívmányoknak.

(3)   A tagállam a programjában és a 30. cikkben említett éves teljesítményjelentésekben megindokolják, hogy a működési támogatás felhasználása miként fog hozzájárulni az Alap célkitűzéseinek eléréséhez. A tagállami program jóváhagyását megelőzően a Bizottság értékeli a kiindulási helyzetet azon tagállamokban, amelyek jelezték működési támogatás felhasználására vonatkozó szándékukat, figyelembe véve az e tagállamok által nyújtott információkat, valamint a minőségellenőrzési és értékelési mechanizmusok – például a schengeni értékelési- és monitoringmechanizmus vagy adott esetben más minőségellenőrzési és értékelési mechanizmusok – ajánlásait.

(4)   A működési támogatást elsősorban a VII. mellékletben megállapított kiadások által fedezett intézkedésekre kell összpontosítani.

(5)   Előre nem látható vagy új körülmények kezelése vagy a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VII. mellékletnek a működési támogatásra jogosult kiadások tekintetében történő módosítása céljából.

17. cikk

Irányítási ellenőrzések és auditok nemzetközi szervezetek által végrehajtott projektek esetében

(1)   Ez a cikk a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett olyan nemzetközi szervezetekre vagy ügynökségeikre alkalmazandó, amelyek rendszereit, szabályait és eljárásait a Bizottság az említett rendelet 154. cikkének (4) és (7) bekezdése alapján pozitívan értékelte az uniós költségvetésből finanszírozott vissza nem térítendő támogatások közvetett végrehajtásának céljából (a továbbiakban: nemzetközi szervezetek).

(2)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 83. cikke első bekezdése a) pontjának és a költségvetési rendelet 129. cikkének sérelme nélkül, amennyiben a nemzetközi szervezet a (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikke 9. pontjában meghatározottak szerinti kedvezményezett, az irányító hatóság nem köteles elvégezni az (EU) 2021/1060 rendelet 74. cikke (1) bekezdése első albekezdének a) pontjában említett irányítási ellenőrzéseket, feltéve, hogy a nemzetközi szervezet benyújtja az említett irányító hatósághoz a költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a), b) és c) pontjában említett dokumentumokat.

(3)   A költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának sérelme nélkül, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy a projekt megfelel az alkalmazandó jognak és a projekt támogatásához szükséges feltételeknek.

(4)   Ezen túlmenően, amennyiben a költségeket az (EU) 2021/1060 rendelet53. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján kell megtéríteni, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy:

| a) | ellenőrizték a számlákat és a kedvezményezett általi kifizetésük igazolását; |
| --- | --- |

a)

ellenőrizték a számlákat és a kedvezményezett általi kifizetésük igazolását;

| b) | ellenőrizték a kedvezményezett által vezetett számviteli nyilvántartásokat vagy számviteli kódokat az irányító hatóság felé bejelentett kiadásokhoz kapcsolódó tranzakciók tekintetében. |
| --- | --- |

b)

ellenőrizték a kedvezményezett által vezetett számviteli nyilvántartásokat vagy számviteli kódokat az irányító hatóság felé bejelentett kiadásokhoz kapcsolódó tranzakciók tekintetében.

(5)   Amennyiben a költségeket az (EU) 2021/1060 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontja alapján kell megtéríteni, a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatnak meg kell erősítenie, hogy a kiadások megtérítésének feltételei teljesültek.

(6)   A költségvetési rendelet 155. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és c) pontjában említett dokumentumokat a kedvezményezett által benyújtott minden egyes kifizetési kérelemmel együtt be kell nyújtani az irányító hatósághoz.

(7)   A kedvezményezettnek minden évben október 15-ig be kell nyújtania az irányító hatósághoz az elszámolásokat. Az elszámolásokhoz csatolni kell egy független auditszerv által a nemzetközileg elfogadott auditstandardoknak megfelelően elkészített véleményt. Az említett véleménynek meg kell állapítania, hogy az alkalmazott ellenőrzési rendszerek megfelelően működnek-e és költséghatékonyak-e, valamint hogy a mögöttes tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek-e. Az említett véleménynek arra is ki kell térnie, hogy az auditmunka nyomán felmerültek-e kétségek a nemzetközi szervezet által benyújtandó vezetői nyilatkozatokban tett állításokkal kapcsolatban, beleértve a csalás gyanújára vonatkozó információt is. Az említett véleménynek bizonyosságot kell nyújtania a tekintetben, hogy a nemzetközi szervezet által az irányító hatósághoz benyújtott kifizetési kérelmekben feltüntetett kiadások jogszerűek és szabályosak.

(8)   A költségvetési rendelet 127. cikkében említettek szerinti további auditok elvégzésére fennálló lehetőségek sérelme nélkül, az irányító hatóság elkészíti az (EU) 2021/1060 rendelet 74. cikke (1) bekezdése első albekezdésének f) pontjában említett vezetői nyilatkozatot. Az irányító hatóság ezt a nemzetközi szervezet által az e cikk (2)–(5) és (7) bekezdésének alapján biztosított dokumentumokra támaszkodva teszi meg, ahelyett, hogy az említett rendelet 74. cikkének (1) bekezdésében említett irányítási ellenőrzésekre támaszkodna.

(9)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 73. cikkének (3) bekezdésében említett, a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumnak tartalmaznia kell az e cikkben meghatározott követelményeket.

(10)   A (2) bekezdés nem alkalmazandó, és következésképpen egy irányítási hatóság köteles elvégezni az irányítási ellenőrzéseket, amennyiben:

| a) | az említett irányító hatóság a nemzetközi szervezet által megkezdett vagy végrehajtott valamely projekt tekintetében szabálytalanság konkrét kockázatát vagy csalásra utaló jelet azonosít; |
| --- | --- |

a)

az említett irányító hatóság a nemzetközi szervezet által megkezdett vagy végrehajtott valamely projekt tekintetében szabálytalanság konkrét kockázatát vagy csalásra utaló jelet azonosít;

| b) | a nemzetközi szervezet elmulasztja benyújtani az irányító hatósághoz a (2)–(5) és a (7) bekezdésben említett dokumentumokat; vagy; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi szervezet elmulasztja benyújtani az irányító hatósághoz a (2)–(5) és a (7) bekezdésben említett dokumentumokat; vagy;

| c) | a nemzetközi szervezet által benyújtott, a (2)–(5) és a (7) bekezdésben említett dokumentumok hiányosak. |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi szervezet által benyújtott, a (2)–(5) és a (7) bekezdésben említett dokumentumok hiányosak.

(11)   Amennyiben egy projekt, amelyben egy nemzetközi szervezet az (EU) 2021/1060 rendelet 79. cikkében meghatározottak szerinti kedvezményezett, valamely, az említett rendelet 79. cikkében említett mintának a részét képezi, az audithatóság a projekthez kapcsolódó tranzakcióknak egy részmintája alapján is végezheti munkáját. Amennyiben a részmintában hibákat találnak, az audithatóság adott esetben felkérheti a nemzetközi szervezet auditorát az említett projektben a hibák teljes körének és teljes összegének értékelésére.

3. SZAKASZ

KÖZVETLEN VAGY KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN TÖRTÉNŐ TÁMOGATÁS ÉS VÉGREHAJTÁS

18. cikk

Hatály

A Bizottság az e szakasz szerinti támogatást vagy közvetlenül a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban, vagy közvetve az említett albekezdés c) pontjával összhangban hajtja végre.

19. cikk

Részvételre jogosult szervezetek

(1)   A következő szervezetek jogosultak uniós finanszírozásra:

| a) | a következők bármelyikében letelepedett jogalanyok:






  i. | valamely tagállam vagy valamely hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület; |
| --- | --- | --- |

a)

a következők bármelyikében letelepedett jogalanyok:

i.

valamely tagállam vagy valamely hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület;

| ii. | valamely, a munkaprogramban felsorolt harmadik ország a (3) bekezdésben meghatározott feltételek mellett; |
| --- | --- |

ii.

valamely, a munkaprogramban felsorolt harmadik ország a (3) bekezdésben meghatározott feltételek mellett;

| b) | az uniós jog alapján létrehozott jogalanyok vagy az Alap szempontjából releváns bármely nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

b)

az uniós jog alapján létrehozott jogalanyok vagy az Alap szempontjából releváns bármely nemzetközi szervezet.

(2)   Természetes személyek nem jogosultak uniós finanszírozásra.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett szervezetek olyan konzorcium tagjaként vehetnek részt, amely legalább két független szervezetből áll, amelyek közül legalább az egyik valamelyik tagállamban letelepedett.

Az e bekezdés első albekezdésében említett konzorcium részeként résztvevő szervezetek biztosítják, hogy azon intézkedések, amelyekben részt vesznek, megfelelnek a Chartában rögzített elveknek, és hozzájárulnak az Alap célkitűzéseinek teljesítéséhez.

20. cikk

Uniós intézkedések

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az Alap felhasználható az Alap célkitűzéseivel kapcsolatos uniós intézkedések finanszírozására.

(2)   Az uniós intézkedések a költségvetési rendeletben megállapított bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és közbeszerzés formájában – nyújthatnak finanszírozást. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében pénzügyi eszköz formájában is nyújthatnak finanszírozást.

(3)   A decentralizált ügynökségek kivételesen jogosultak lehetnek finanszírozásra az uniós intézkedések keretében, amennyiben az említett decentralizált ügynökségek hatáskörébe tartozó olyan uniós intézkedések végrehajtásában vesznek részt, amelyeket nem fedez az említett decentralizált ügynökségek költségvetéséhez az éves költségvetésen keresztül nyújtott uniós hozzájárulás.

(4)   A közvetlen irányítás keretében végrehajtott vissza nem térítendő támogatásokat a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

(5)   A költségvetési rendelet 150. cikkében említett, az ajánlatok értékelését végző értékelő bizottság tagjai külső szakértők is lehetnek.

(6)   A kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulások fedezhetik a címzettek által visszafizetendő források behajtásával kapcsolatos kockázatokat, és elegendő biztosítéknak kell azokat tekinteni a költségvetési rendelet értelmében. Az (EU) 2021/695 rendelet 37. cikkének (7) bekezdése alkalmazandó.

21. cikk

Vegyesfinanszírozási műveletek

Az Alap keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket az (EU) 2021/523 rendelettel és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

22. cikk

Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére

Az (EU) 2021/1060 rendelet 35. cikkével összhangban az Alap 100 %-os finanszírozási arányban támogathat a Bizottság kezdeményezésére vagy a nevében végrehajtott technikai segítségnyújtást.

23. cikk

Auditok

A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által felhatalmazottaktól eltérő személyek vagy szervezetek – által végzett auditok képezik.

24. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosság

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjeinek fel kell tüntetniük az említett források eredetét és különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós finanszírozás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony, érdemi és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. Biztosítani kell az uniós finanszírozás láthatóságát, és meg kell adni az ilyen tájékoztatást, az olyan kellően indokolt esetek kivételével, amikor nem lehetséges vagy nem célszerű az ilyen tájékoztatás nyilvános feltüntetése, vagy amikor az ilyen tájékoztatás kibocsátását jogszabályok korlátozzák, különösen a biztonsággal, a közrenddel, a bűnügyi nyomozásokkal vagy a személyes adatok védelmével összefüggő okokból. Az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása érdekében az uniós finanszírozás címzettjeinek az érintett intézkedéssel kapcsolatos nyilvános kommunikációjuk során hivatkozniuk kell az említett finanszírozás eredetére, és fel kell tüntetniük az Unió emblémáját.

(2)   A Bizottság a lehető legszélesebb közönség elérése érdekében tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az Alaphoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan.

Az Alaphoz allokált pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak az Alap célkitűzéseihez.

(3)   A Bizottság közzéteszi a 8. cikkben említett tematikus eszköz munkaprogramjait. A közvetlen vagy közvetett irányítás keretében nyújtott támogatás esetében a Bizottság a költségvetési rendelet 38. cikkének (2) bekezdésében említett tájékoztatást egy nyilvánosan elérhető weboldalon teszi közzé, és rendszeresen frissíti ezen tájékoztatást. Az említett tájékoztatást olyan nyílt, géppel olvasható formátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok rendszerezését, keresését, kivonatolását és összehasonlítását.

4. SZAKASZ

A megosztott, közvetlen vagy közvetett irányítás keretében történő támogatás és végrehajtás

25. cikk

Szükséghelyzeti támogatás

(1)   Az Alap pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi szükségletek kezeléséhez kellően indokolt szükséghelyzetek esetén.

Az ilyen, kellően indokolt szükséghelyzetekre válaszul a Bizottság a rendelkezésre álló források korlátain belül szükséghelyzeti támogatást nyújthat.

(2)   A szükséghelyzeti támogatás közvetlenül a decentralizált ügynökségeknek odaítélt, vissza nem térítendő támogatások formáját öltheti.

(3)   A tagállami programok számára a 10. cikk (1) bekezdése szerint allokációjuk mellett szükséghelyzeti támogatás is allokálható, feltéve, hogy az a tagállami programokban ezt követően ilyen előirányzatként szerepel. Az említett finanszírozás nem használható fel a tagállami programban foglalt más intézkedésekre, kivéve kellően indokolt körülmények között, és ha azt a Bizottság a tagállami program módosítása útján jóváhagyja. A rendelkezésre álló forrásokra figyelemmel, a szükséghelyzeti támogatáshoz nyújtott előfinanszírozás elérheti az uniós hozzájárulás 95 %-át.

(4)   A közvetlen irányítás keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

(5)   Amennyiben valamely intézkedés végrehajtásához szükséges, a szükséghelyzeti támogatás olyan kiadásokat is fedezhet, amelyek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat vagy az említett intézkedés vonatkozásában a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontját megelőzően merültek fel, feltéve, hogy az említett kiadások nem 2021. január 1-jét megelőzően merültek fel.

(6)   Kellően indokolt, rendkívül sürgős okokból és annak biztosítása érdekében, hogy a szükséghelyzeti támogatás céljára kellő időben rendelkezésre álljanak a források, a Bizottság – a 33. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően – egy azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktus útján külön elfogadhat egy, a költségvetési rendelet 110. cikkében említett finanszírozási határozatot a szükséghelyzeti támogatásra vonatkozóan. Egy ilyen jogi aktus legfeljebb 18 hónapig maradhat hatályban.

26. cikk

Kumulatív és alternatív finanszírozás

(1)   Az az intézkedés, amely az Alap keretében hozzájárulásban részesült, más uniós programból – többek között a megosztott irányítás alá tartozó alapokból – is kaphat hozzájárulást, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazon költségeket fedezik. Az intézkedéshez nyújtott vonatkozó hozzájárulásra a releváns uniós program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés összes elszámolható költségének összegét. A különböző uniós programokból származó támogatást arányosan lehet kiszámítani, a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumokkal összhangban.

(2)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 73. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap+ támogathat az említett rendelet 2. cikkének 45. pontjában meghatározott kiválósági pecsét védjegyet elnyert intézkedéseket. Annak érdekében, hogy kiválósági pecsét védjegyet nyerjenek el, az intézkedéseknek meg kell felelniük a következő kumulatív feltételeknek:

| a) | értékelésükre az Alap keretében meghirdetett pályázati felhívásban került sor; |
| --- | --- |

a)

értékelésükre az Alap keretében meghirdetett pályázati felhívásban került sor;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és

| c) | költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében. |
| --- | --- |

c)

költségvetési korlátok miatt nem finanszírozhatók az említett pályázati felhívás keretében.

5. SZAKASZ

Monitoring, jelentéstétel és értékelés

1. Alszakasz

Közös rendelkezések

27. cikk

Monitoring és jelentéstétel

(1)   A költségvetési rendelet 41. cikke (3) bekezdése első albekezdése h) pontjának iii. alpontja szerinti jelentéstételi követelményeknek megfelelve, a Bizottság tájékoztatást ad az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendeletben felsorolt alapvető teljesítménymutatókról.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítása céljából annak érdekében, hogy megtegye az említett mellékletben felsorolt alapvető teljesítménymutatókhoz a szükséges kiigazításokat.

(3)   A 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósítása terén az Alap által elért haladásról történő jelentéstételt szolgáló mutatókat a VIII. melléklet tartalmazza. A kimeneti mutatók esetében a kiindulási értéket nullában kell meghatározni. A 2024-re meghatározott mérföldkövek és a 2029-re meghatározott célok kumulatívak.

(4)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program végrehajtásának és eredményeinek monitoringjára vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós források címzettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(5)   Az Alap által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VIII. mellékletnek a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata és kiegészítése érdekében történő módosítása céljából, valamint e rendeletnek egy monitoring- és értékelési keret létrehozására – többek között a tagállamok által nyújtandó projektinformációkra – vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából. A VIII. melléklet bármely módosítása csak az említett módosítás hatálybalépése után kiválasztott projektekre alkalmazandó.

28. cikk

A tematikus eszközről szóló jelentéstétel

A Bizottság beszámol a 8. cikkben említett tematikus eszköz felhasználásáról és annak az egyes elemei közötti elosztásáról, többek között az uniós fellépések keretében harmadik országokban vagy harmadik országokkal kapcsolatban végrehajtott intézkedésekhez nyújtott támogatásról. Amennyiben az Európai Parlament a rendelkezésére bocsátott információk alapján ajánlásokat tesz a tematikus eszközből támogatandó intézkedésekre vonatkozóan, a Bizottság törekszik ezen ajánlások figyelembevételére.

29. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság 2024. december 31-ig elvégzi e rendelet félidős értékelését. A félidős értékelésnek az (EU) 2021/1060 rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében foglaltak mellett a következőket kell értékelnie:

| a) | az Alap hatékonysága, beleértve a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladást, figyelembe véve a már rendelkezésre álló valamennyi releváns információt, különösen a 30. cikkben említett éves teljesítményjelentéseket, valamint a VIII. mellékletében meghatározott kimeneti- és eredménymutatókat; |
| --- | --- |

a)

az Alap hatékonysága, beleértve a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért haladást, figyelembe véve a már rendelkezésre álló valamennyi releváns információt, különösen a 30. cikkben említett éves teljesítményjelentéseket, valamint a VIII. mellékletében meghatározott kimeneti- és eredménymutatókat;

| b) | az Alap számára allokált pénzügyi források felhasználásának hatékonysága, valamint az Alap végrehajtása érdekében hozott irányítási és kontrollintézkedéseknek a hatékonysága; |
| --- | --- |

b)

az Alap számára allokált pénzügyi források felhasználásának hatékonysága, valamint az Alap végrehajtása érdekében hozott irányítási és kontrollintézkedéseknek a hatékonysága;

| c) | a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések továbbra is fennálló relevanciája és megfelelősége; |
| --- | --- |

c)

a II. mellékletben felsorolt végrehajtási intézkedések továbbra is fennálló relevanciája és megfelelősége;

| d) | az Alap keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti koordináció, koherencia és kiegészítő jelleg; |
| --- | --- |

d)

az Alap keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti koordináció, koherencia és kiegészítő jelleg;

| e) | az Alap keretében végrehajtott intézkedések uniós hozzáadott értéke. |
| --- | --- |

e)

az Alap keretében végrehajtott intézkedések uniós hozzáadott értéke.

A félidős értékelésnek figyelembe kell vennie a Belső Biztonsági Alap hatásaira vonatkozó visszamenőleges értékelés eredményeit a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan.

(2)   A visszamenőleges értékelésnek az (EU) 2021/1060 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésében foglaltak mellett az e cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeket is tartalmaznia kell. Ezenkívül értékelni kell az Alap hatásait is.

(3)   A félidős értékelést és a visszamenőleges értékelést időben el kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy hozzájáruljanak a döntéshozatali folyamathoz, többek között adott esetben e rendelet felülvizsgálatához is.

(4)   A Bizottság biztosítja, hogy az értékelések ne tartalmazzanak olyan információkat, amelyek terjesztése biztonsági műveleteket veszélyeztethet.

(5)   A félidős értékelés és a visszamenőleges értékelése során a Bizottság különös figyelmet fordít a harmadik országokkal, a harmadik országokban vagy a harmadik országokkal kapcsolatban a 13. cikk (11) bekezdésével és a 19. cikkel összhangban végrehajtott intézkedések értékelésére.

2. Alszakasz

A megosztott irányításra vonatkozó szabályok

30. cikk

Éves teljesítményjelentések

(1)   A tagállamok 2023. február 15-ig és azt követően 2031-gyel bezárólag minden évben február 15-ig benyújtják a Bizottságnak az (EU) 2021/1060 rendelet 41. cikkének (7) bekezdésében említett éves teljesítményjelentést.

A jelentéstételi időszak a jelentés benyújtásának évét megelőző utolsó, az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikkének 29. pontjában meghatározott számviteli év. A 2023. február 15-ig benyújtott jelentésnek a 2021. január 1-jétől tartó időszakra kell vonatkoznia.

(2)   Az éves teljesítményjelentéseknek különösen a következőkre vonatkozó információkat kell ismertetniük:

| a) | haladás a tagállami program végrehajtása terén, valamint az abban meghatározott mérföldkövek és célok elérése terén, figyelembe véve az (EU) 2021/1060 rendelet 42. cikke alapján előírt legfrissebb adatokat; |
| --- | --- |

a)

haladás a tagállami program végrehajtása terén, valamint az abban meghatározott mérföldkövek és célok elérése terén, figyelembe véve az (EU) 2021/1060 rendelet 42. cikke alapján előírt legfrissebb adatokat;

| b) | a tagállami program teljesítményét érintő problémák, valamint az azok kezelése céljából hozott intézkedések, beleértve az Alap végrehajtásához kapcsolódó, az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárás tekintetében a Bizottság által kiadott, indokolással ellátott véleményre vonatkozó információkat is; |
| --- | --- |

b)

a tagállami program teljesítményét érintő problémák, valamint az azok kezelése céljából hozott intézkedések, beleértve az Alap végrehajtásához kapcsolódó, az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárás tekintetében a Bizottság által kiadott, indokolással ellátott véleményre vonatkozó információkat is;

| c) | az Alap keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti kiegészítő jelleg, különös tekintettel a harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban hozott intézkedésekre; |
| --- | --- |

c)

az Alap keretében támogatott intézkedések és a más uniós alapokból nyújtott támogatás közötti kiegészítő jelleg, különös tekintettel a harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban hozott intézkedésekre;

| d) | a tagállami program hozzájárulása a releváns uniós vívmányok és cselekvési tervek megvalósításához; |
| --- | --- |

d)

a tagállami program hozzájárulása a releváns uniós vívmányok és cselekvési tervek megvalósításához;

| e) | a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtása;

| f) | az alkalmazandó előfeltételek teljesítése és azok alkalmazása a programozási időszak folyamán, különösen az alapvető jogoknak való megfelelés; |
| --- | --- |

f)

az alkalmazandó előfeltételek teljesítése és azok alkalmazása a programozási időszak folyamán, különösen az alapvető jogoknak való megfelelés;

| g) | valamely harmadik országban vagy harmadik országgal kapcsolatban végrehajtott projektek. |
| --- | --- |

g)

valamely harmadik országban vagy harmadik országgal kapcsolatban végrehajtott projektek.

Az éves teljesítményjelentéseknek tartalmazniuk kell egy összegzést, amely az e bekezdés első albekezdésében meghatározott valamennyi pontra kiterjed. A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok által biztosított összegzéseket az Unió valamennyi hivatalos nyelvére lefordítsák és nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék.

(3)   A Bizottság észrevételeket tehet az éves teljesítményjelentésekre vonatkozóan azok kézhezvételének időpontjától számított két hónapon belül. Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem tesz észrevételt, a jelentést elfogadottnak kell tekinteni.

(4)   A Bizottságnak honlapján megadja az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikkének (1) bekezdésében említett honlapokra mutató linkeket.

(5)   Az e cikk végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amely létrehozza az éves teljesítményjelentés sablonját. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 33. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

31. cikk

Monitoring és jelentés megosztott irányítás keretében

(1)   Az (EU) 2021/1060 rendelet IV. címének megfelelő monitoringnak és jelentéstételnek adott esetben az e rendelet VI. mellékletében meghatározott beavatkozási típusokra vonatkozó kódokat kell alkalmaznia. Előre nem látható vagy új körülmények kezelése és a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VI. melléklet módosítása céljából.

(2)   Az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott mutatókat az (EU) 2021/1060 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével, valamint 22. és 42. cikkével összhangban kell használni.

III. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 13. cikk (10) bekezdésében, a 16. cikk (5) bekezdésében, a 27. cikk (2) és (5) bekezdésében és a 31. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2027. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 13. cikk (10) bekezdésében, a 16. cikk (5) bekezdésében, a 27. cikk (2) és (5) bekezdésében és a 31. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 13. cikk (10) bekezdése, a 16. cikk (5) bekezdése, a 27. cikk (2) és (5) bekezdése és a 31. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus kizárólag akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

33. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az (EU) 2021/1148 rendelet 32. cikkével létrehozott, belügyi alapokkal foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendeletnek 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 5. cikkével.

34. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az 513/2014/EU rendelettel létrehozott, a 2014-2020-as időszakra vonatkozó Belső Biztonsági Alap rendőrségi együttműködést támogató eszköze (a továbbiakban: a rendőrségi együttműködést támogató eszköz) alapján megkezdett intézkedések folytatását vagy módosítását. Az 513/2014/EU rendelet továbbra is alkalmazandó az említett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   Az Alap pénzügyi keretösszege azon technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadásokat is fedezheti, amelyek az Alap és a rendőrségi együttműködést támogató eszköz alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.

(3)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban – figyelembe véve e rendelet későbbi hatálybalépését, és a folyamatosság biztosítása érdekében – egy korlátozott időszakban 2021. január 1-jétől elszámolhatónak tekinthetők azok a költségek, amelyek az e rendelet alapján, közvetlen irányítás keretében támogatott, és már korábban megkezdett intézkedésekkel kapcsolatban merültek fel, még akkor is, ha az említett költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat, vagy a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőzően merültek fel.

(4)   A tagállamok az 514/2014/EU rendelettel összhangban 2021. január 1. után továbbra is támogathatnak valamely, az 515/2014/EU rendelet alapján kiválasztott és megkezdett projektet, feltéve, hogy valamennyi következő feltétel teljesül:

| a) | a projekt pénzügyi szempontból két azonosítható szakasszal rendelkezik, külön-külön auditnyomvonallal; |
| --- | --- |

a)

a projekt pénzügyi szempontból két azonosítható szakasszal rendelkezik, külön-külön auditnyomvonallal;

| b) | a projekt teljes költsége meghaladja az 500 000 EUR-t; |
| --- | --- |

b)

a projekt teljes költsége meghaladja az 500 000 EUR-t;

| c) | a felelős hatóság által a projekt első szakaszára vonatkozóan a kedvezményezettek részére teljesített kifizetéseket a Bizottságnak benyújtott, az 514/2014/EU rendelet alapján benyújtott kifizetési kérelmekben kell feltüntetni, és a projekt második szakaszára vonatkozó kiadásokat az (EU) 2021/1060 rendelet szerinti kifizetési kérelmekben kell feltüntetni; |
| --- | --- |

c)

a felelős hatóság által a projekt első szakaszára vonatkozóan a kedvezményezettek részére teljesített kifizetéseket a Bizottságnak benyújtott, az 514/2014/EU rendelet alapján benyújtott kifizetési kérelmekben kell feltüntetni, és a projekt második szakaszára vonatkozó kiadásokat az (EU) 2021/1060 rendelet szerinti kifizetési kérelmekben kell feltüntetni;

| d) | a projekt második szakasza megfelel az alkalmazandó jognak, és támogatásra jogosult az Alapból e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendeletalapján; |
| --- | --- |

d)

a projekt második szakasza megfelel az alkalmazandó jognak, és támogatásra jogosult az Alapból e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendeletalapján;

| e) | a tagállam vállalja, hogy befejezi a projektet, működőképessé teszi, és a 2024. február 15-ig benyújtandó éves teljesítményjelentésben beszámol arról. |
| --- | --- |

e)

a tagállam vállalja, hogy befejezi a projektet, működőképessé teszi, és a 2024. február 15-ig benyújtandó éves teljesítményjelentésben beszámol arról.

A projektnek az e bekezdés első albekezdésében említett második szakaszára e rendelet és az (EU) 2021/1060 rendelet rendelkezései alkalmazandók.

Ez a bekezdés csak azon projektekre alkalmazandó, amelyeket az 514/2014/EU rendelet alapján megosztott irányítás keretében választottak ki.

35. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Strasbourgban, 2021. július 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 62., 2019.2.15., 189. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. március 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. június 14-i álláspontja első olvasatban (HL C 268., 2021.7.6., 1. o.). Az Európai Parlament 2021. július 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 513/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 93. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1148 rendelete (2021. július 7.) a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköznek az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról (lásd e Hivatalos Lap 48. oldalát).

4

(5)  A Tanács 1053/2013/EU rendelete (2013. október 7.) a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2013.11.6., 27. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1077 rendelete (2021. június 24.) a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogató eszközének az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról (HL L 234., 2021.7.2., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/692 rendelete (2021. április 28.) a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program létrehozásáról, valamint az 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 390/2014/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 156., 2021.5.5., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/693 rendelete (2021. április 28.) a Jogérvényesülés program létrehozásáról, valamint az 1382/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 156., 2021.5.5., 21. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/694 rendelete (2021. április 29.) a Digitális Európa program létrehozásáról és az (EU) 2015/2240 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 166., 2021.5.11., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

12

(13)  
  HL L 433. I., 2020.12.22., 28. o.

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

15

(16)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

16

(17)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

17

(18)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

19

(20)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

20

(21)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

21

(22)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 514/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 150., 2014.5.20., 112. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

25

(26)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I., 2020.12.22., 11. o.)

26

(27)  A Tanács 2009/902/IB határozata (2009. november 30.) az európai bűnmegelőzési hálózat (EUCPN) létrehozásáról és a 2001/427/IB határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 321., 2009.12.8., 44. o.).

27

(28)  A Tanács 2008/841/IB kerethatározata (2008. október 24.) a szervezett bűnözés elleni küzdelemről (HL L 300., 2008.11.11., 42. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).

29

---

I. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMI PROGRAMOK FINANSZÍROZÁSÁNAK ALLOKÁCIÓJÁRA VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK

A 10. cikk alapján rendelkezésre álló költségvetési forrásokat a következőképpen kell lebontani a tagállamok között:

| 1. | a programozási időszak kezdetén minden egyes tagállam egyszeri, 8 000 000 EUR rögzített összeget kap; |
| --- | --- |

1.

a programozási időszak kezdetén minden egyes tagállam egyszeri, 8 000 000 EUR rögzített összeget kap;

| 2. | a 10. cikkben említett fennmaradó költségvetési források elosztása a következő kritériumok szerint történik:






  a) | az említett fennmaradó költségvetési források 45 %-át minden egyes tagállam bruttó nemzeti termékének fordított arányában (vásárlóerő-egység lakosonként) kell allokálni; |
| --- | --- | --- |

2.

a 10. cikkben említett fennmaradó költségvetési források elosztása a következő kritériumok szerint történik:

a)

az említett fennmaradó költségvetési források 45 %-át minden egyes tagállam bruttó nemzeti termékének fordított arányában (vásárlóerő-egység lakosonként) kell allokálni;

| b) | az említett fennmaradó költségvetési források 40 %-át minden egyes tagállam népességének arányában kell allokálni; |
| --- | --- |

b)

az említett fennmaradó költségvetési források 40 %-át minden egyes tagállam népességének arányában kell allokálni;

| c) | az említett fennmaradó költségvetési források 15 %-át minden egyes tagállam területe méretének arányában kell allokálni. |
| --- | --- |

c)

az említett fennmaradó költségvetési források 15 %-át minden egyes tagállam területe méretének arányában kell allokálni.

A fennmaradó költségvetési források első bekezdés 2. pontjában említett kezdeti allokációja a Bizottság (Eurostat) által a 2019. évre vonatkozóan készített éves statisztikai adatokon alapul. A félidős értékeléshez a referenciaadatok a Bizottság (Eurostat) által készített, a 2023. évre vonatkozóan rendelkezésre álló éves statisztikai adatokon alapulnak. Amennyiben valamely tagállam nem bocsátott a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére egy adott évre vonatkozó adatokat, a Bizottság ehelyett felhasználhatja az adott tagállamra vonatkozóan az érintett évet megelőzően rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatokat.

---

II. MELLÉKLET

VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEK

1.

| a) | a biztonságra vonatkozó uniós vívmányok egységes alkalmazásának biztosítása a releváns információk – például a prümi rendszer, az uniós PNR és a SIS II rendszer használatával történő – cseréjének támogatásával, többek között a minőségellenőrzési és értékelési mechanizmusok, például a schengeni értékelési és monitoringmechanizmus és más minőségellenőrzési vagy értékelési mechanizmusok keretében megfogalmazott ajánlások végrehajtásával; |
| --- | --- |

a)

a biztonságra vonatkozó uniós vívmányok egységes alkalmazásának biztosítása a releváns információk – például a prümi rendszer, az uniós PNR és a SIS II rendszer használatával történő – cseréjének támogatásával, többek között a minőségellenőrzési és értékelési mechanizmusok, például a schengeni értékelési és monitoringmechanizmus és más minőségellenőrzési vagy értékelési mechanizmusok keretében megfogalmazott ajánlások végrehajtásával;

| b) | a biztonsági szempontból lényeges uniós és decentralizált információs rendszerek létrehozása, átalakítása és fenntartása, beleértve azok interoperabilitásának biztosítását is, valamint megfelelő eszközök kialakítása a feltárt hiányosságok kezelésére; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági szempontból lényeges uniós és decentralizált információs rendszerek létrehozása, átalakítása és fenntartása, beleértve azok interoperabilitásának biztosítását is, valamint megfelelő eszközök kialakítása a feltárt hiányosságok kezelésére;

| c) | a biztonsági szempontból lényeges uniós és decentralizált információs rendszerek aktív használatának növelése, biztosítva az említett rendszerek jó minőségű adatokkal való ellátását; és |
| --- | --- |

c)

a biztonsági szempontból lényeges uniós és decentralizált információs rendszerek aktív használatának növelése, biztosítva az említett rendszerek jó minőségű adatokkal való ellátását; és

| d) | a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzések végrehajtása szempontjából releváns nemzeti intézkedések támogatása, beleértve a biztonsági szempontból lényeges nemzeti adatbázisok összekapcsolását, illetve az említett adatbázisok uniós adatbázisokhoz való kapcsolódását, ha ezt a vonatkozó jogalapok előirányozzák. |
| --- | --- |

d)

a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzések végrehajtása szempontjából releváns nemzeti intézkedések támogatása, beleértve a biztonsági szempontból lényeges nemzeti adatbázisok összekapcsolását, illetve az említett adatbázisok uniós adatbázisokhoz való kapcsolódását, ha ezt a vonatkozó jogalapok előirányozzák.

2.

| a) | a két vagy több tagállam részvételével zajló bűnüldözési műveletek számának növelése, adott esetben az egyéb érintett szereplők bevonásával zajló műveleteket is, különösen a közös nyomozócsoportok, a közös járőrszolgálatok, a határon átnyúló üldözések, a leplezett figyelés és az uniós szakpolitikai ciklus keretében létrehozott egyéb operatív együttműködési mechanizmusok alkalmazásának megkönnyítése és javítása révén, különös hangsúlyt helyezve a határokon átnyúló műveletekre; |
| --- | --- |

a)

a két vagy több tagállam részvételével zajló bűnüldözési műveletek számának növelése, adott esetben az egyéb érintett szereplők bevonásával zajló műveleteket is, különösen a közös nyomozócsoportok, a közös járőrszolgálatok, a határon átnyúló üldözések, a leplezett figyelés és az uniós szakpolitikai ciklus keretében létrehozott egyéb operatív együttműködési mechanizmusok alkalmazásának megkönnyítése és javítása révén, különös hangsúlyt helyezve a határokon átnyúló műveletekre;

| b) | az illetékes hatóságok közötti koordináció javítása és együttműködés fokozása a tagállamokon belül, a tagállamok között, valamint egyéb érintett szereplőkkel, például szakosodott nemzeti egységekből álló hálózatok, uniós hálózatok és együttműködési struktúrák, valamint uniós központok révén; és |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok közötti koordináció javítása és együttműködés fokozása a tagállamokon belül, a tagállamok között, valamint egyéb érintett szereplőkkel, például szakosodott nemzeti egységekből álló hálózatok, uniós hálózatok és együttműködési struktúrák, valamint uniós központok révén; és

| c) | az ügynökségközi együttműködés javítása uniós szinten a tagállamok között, valamint a tagállamok és az érintett uniós szervek, hivatalok és ügynökségek között, továbbá nemzeti szinten az egyes tagállamok illetékes hatóságai között. |
| --- | --- |

c)

az ügynökségközi együttműködés javítása uniós szinten a tagállamok között, valamint a tagállamok és az érintett uniós szervek, hivatalok és ügynökségek között, továbbá nemzeti szinten az egyes tagállamok illetékes hatóságai között.

3.

| a) | a képzés, a gyakorlatok és a kölcsönös tanulás megerősítése, speciális csereprogramok és a legjobb gyakorlatok megosztása a tagállami illetékes hatóságokon belül és azok között, többek között helyi szinten, valamint harmadik országokkal és más érintett szereplőkkel; |
| --- | --- |

a)

a képzés, a gyakorlatok és a kölcsönös tanulás megerősítése, speciális csereprogramok és a legjobb gyakorlatok megosztása a tagállami illetékes hatóságokon belül és azok között, többek között helyi szinten, valamint harmadik országokkal és más érintett szereplőkkel;

| b) | a szinergiák kiaknázása a tagállamok és más érintett szereplők, köztük a civil társadalom erőforrásainak és ismereteinek összevonásával és a legjobb gyakorlatok megosztásával, például közös kiválósági központok létrehozása, közös kockázatértékelések kidolgozása, vagy a közösen végzett műveletek esetében közös operatív támogatási központok létrehozása révén; |
| --- | --- |

b)

a szinergiák kiaknázása a tagállamok és más érintett szereplők, köztük a civil társadalom erőforrásainak és ismereteinek összevonásával és a legjobb gyakorlatok megosztásával, például közös kiválósági központok létrehozása, közös kockázatértékelések kidolgozása, vagy a közösen végzett műveletek esetében közös operatív támogatási központok létrehozása révén;

| c) | intézkedések, biztosítékok, mechanizmusok és legjobb gyakorlatok előmozdítása és kidolgozása a tanúk, a visszaélést bejelentő személyek és a bűncselekmények áldozatainak korai azonosítása, védelme és támogatása érdekében, valamint partnerségek kialakítása a hatóságok és más érintett szereplők között e célból; |
| --- | --- |

c)

intézkedések, biztosítékok, mechanizmusok és legjobb gyakorlatok előmozdítása és kidolgozása a tanúk, a visszaélést bejelentő személyek és a bűncselekmények áldozatainak korai azonosítása, védelme és támogatása érdekében, valamint partnerségek kialakítása a hatóságok és más érintett szereplők között e célból;

| d) | megfelelő felszerelések beszerzése, valamint speciális képzési létesítmények és egyéb alapvető, biztonsági szempontból lényeges infrastuktúra létrehozása vagy korszerűsítése a felkészültség, a reziliencia, a lakosság tudatosságának növelése és a biztonsági veszélyekre való megfelelő reagálás érdekében; és |
| --- | --- |

d)

megfelelő felszerelések beszerzése, valamint speciális képzési létesítmények és egyéb alapvető, biztonsági szempontból lényeges infrastuktúra létrehozása vagy korszerűsítése a felkészültség, a reziliencia, a lakosság tudatosságának növelése és a biztonsági veszélyekre való megfelelő reagálás érdekében; és

| e) | a kritikus infrastruktúra védelme a biztonsági vonatkozású eseményekkel szemben a sebezhetőségek észlelése, értékelése és megszüntetése révén. |
| --- | --- |

e)

a kritikus infrastruktúra védelme a biztonsági vonatkozású eseményekkel szemben a sebezhetőségek észlelése, értékelése és megszüntetése révén.

---

III. MELLÉKLET

A TÁMOGATÁS HATÁLYA

Célkitűzéseinek keretében az Alap többek között az alábbi típusú intézkedéseket támogathatja:

| a) | olyan informatikai rendszerek és hálózatok létrehozása, átalakítása és fenntartása, amelyek hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseinek az eléréséhez, az ilyen rendszerek használatára vonatkozó képzés, valamint az ilyen rendszerek interoperabilitási elemeinek és adatminőségének tesztelése és javítása; |
| --- | --- |

a)

olyan informatikai rendszerek és hálózatok létrehozása, átalakítása és fenntartása, amelyek hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseinek az eléréséhez, az ilyen rendszerek használatára vonatkozó képzés, valamint az ilyen rendszerek interoperabilitási elemeinek és adatminőségének tesztelése és javítása;

| b) | az uniós jog és az uniós szakpolitikai célkitűzések tagállami végrehajtásának nyomon követése a biztonsági szempontból lényeges információs rendszerek – többek között az adatvédelem, a magánélet tiszteletben tartásához való jog és az adatbiztonság – területén; |
| --- | --- |

b)

az uniós jog és az uniós szakpolitikai célkitűzések tagállami végrehajtásának nyomon követése a biztonsági szempontból lényeges információs rendszerek – többek között az adatvédelem, a magánélet tiszteletben tartásához való jog és az adatbiztonság – területén;

| c) | az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedések; |
| --- | --- |

c)

az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedések;

| d) | a válsághelyzetre való hatékony és koordinált, a meglévő ágazatspecifikus kapacitásokat, szakértői központokat és helyzetfelismerő központokat összekötő reagálást támogató intézkedések, beleértve az egészségüggyel, a polgári védelemmel, a terrorizmussal és a kiberbűnözéssel kapcsolatosakat is; |
| --- | --- |

d)

a válsághelyzetre való hatékony és koordinált, a meglévő ágazatspecifikus kapacitásokat, szakértői központokat és helyzetfelismerő központokat összekötő reagálást támogató intézkedések, beleértve az egészségüggyel, a polgári védelemmel, a terrorizmussal és a kiberbűnözéssel kapcsolatosakat is;

| e) | más tagállamok által átültethető innovatív módszerek kialakítását vagy új technológia bevezetését szolgáló intézkedések, különösen az Unió által finanszírozott biztonsági kutatási projektek eredményeinek tesztelését és validálását célzó projektek; |
| --- | --- |

e)

más tagállamok által átültethető innovatív módszerek kialakítását vagy új technológia bevezetését szolgáló intézkedések, különösen az Unió által finanszírozott biztonsági kutatási projektek eredményeinek tesztelését és validálását célzó projektek;

| f) | olyan intézkedések, amelyek javítják a felmerülő fenyegetésekkel szembeni rezilienciát, beleértve az online csatornákon keresztül történő illegális kereskedelmet, a hibrid fenyegetéseket, a pilóta nélküli légijármű-rendszerek rossz szándékú felhasználását, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetéseket; |
| --- | --- |

f)

olyan intézkedések, amelyek javítják a felmerülő fenyegetésekkel szembeni rezilienciát, beleértve az online csatornákon keresztül történő illegális kereskedelmet, a hibrid fenyegetéseket, a pilóta nélküli légijármű-rendszerek rossz szándékú felhasználását, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetéseket;

| g) | a szakosodott nemzeti egységek és nemzeti kapcsolattartó pontok tematikus vagy több témára irányuló hálózatainak támogatása a kölcsönös bizalom javítása, a know-how, az információk, a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok cseréje és terjesztése, valamint az erőforrások és a szakértelem közös kiválósági központok keretében történő összevonása érdekében; |
| --- | --- |

g)

a szakosodott nemzeti egységek és nemzeti kapcsolattartó pontok tematikus vagy több témára irányuló hálózatainak támogatása a kölcsönös bizalom javítása, a know-how, az információk, a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok cseréje és terjesztése, valamint az erőforrások és a szakértelem közös kiválósági központok keretében történő összevonása érdekében;

| h) | az érintett bűnüldöző és igazságügyi hatóságok, valamint közigazgatási szervek személyzetének és szakértőinek oktatása és képzése – figyelembe véve az operatív igényeket és a kockázatelemzéseket – a CEPOL-lal és adott esetben az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal együttműködésben, ideértve a megelőző politikákról szóló oktatást és képzést, különös hangsúlyt helyezve az alapjogokra és a megkülönböztetés tilalmára; |
| --- | --- |

h)

az érintett bűnüldöző és igazságügyi hatóságok, valamint közigazgatási szervek személyzetének és szakértőinek oktatása és képzése – figyelembe véve az operatív igényeket és a kockázatelemzéseket – a CEPOL-lal és adott esetben az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal együttműködésben, ideértve a megelőző politikákról szóló oktatást és képzést, különös hangsúlyt helyezve az alapjogokra és a megkülönböztetés tilalmára;

| i) | együttműködés a magánszektorral – például a kiberbűnözés elleni küzdelem keretében – a bizalom építésére, továbbá arra irányulóan, hogy javuljon a koordináció, a vészhelyzeti tervezés, valamint az információknak és a legjobb gyakorlatoknak a köz- és a magánszféra szereplői közötti cseréje és terjesztése, többek között a nyilvános terek és a kritikus infrastruktúra védelme tekintetében; |
| --- | --- |

i)

együttműködés a magánszektorral – például a kiberbűnözés elleni küzdelem keretében – a bizalom építésére, továbbá arra irányulóan, hogy javuljon a koordináció, a vészhelyzeti tervezés, valamint az információknak és a legjobb gyakorlatoknak a köz- és a magánszféra szereplői közötti cseréje és terjesztése, többek között a nyilvános terek és a kritikus infrastruktúra védelme tekintetében;

| j) | olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a közösségek számára helyi megközelítések és megelőzési szakpolitikák kidolgozását, továbbá az érdekelt feleket és a nyilvánosságot célzó, az Unió biztonsági politikáiról szóló tudatosságnövelő és kommunikációs tevékenységek; |
| --- | --- |

j)

olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a közösségek számára helyi megközelítések és megelőzési szakpolitikák kidolgozását, továbbá az érdekelt feleket és a nyilvánosságot célzó, az Unió biztonsági politikáiról szóló tudatosságnövelő és kommunikációs tevékenységek;

| k) | berendezések, szállítóeszközök, kommunikációs rendszerek és biztonsági szempontból lényeges létesítmények finanszírozása; |
| --- | --- |

k)

berendezések, szállítóeszközök, kommunikációs rendszerek és biztonsági szempontból lényeges létesítmények finanszírozása;

| l) | az Alap keretében támogatott intézkedésekben részt vevő személyzet költségeinek, illetve a személyzet műszaki vagy biztonsági okokból történő bevonását igénylő intézkedéseknek a finanszírozása. |
| --- | --- |

l)

az Alap keretében támogatott intézkedésekben részt vevő személyzet költségeinek, illetve a személyzet műszaki vagy biztonsági okokból történő bevonását igénylő intézkedéseknek a finanszírozása.

---

IV. MELLÉKLET

A 12. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN ÉS A 13. CIKK (10) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT INTÉZKEDÉSEK

1.

A radikalizálódás megelőzését és az ellene folytatott küzdelmet célzó projektek

2.

Az uniós információs rendszerek és a nemzeti IKT-rendszerek interoperabilitásának javítását célzó projektek, amennyiben azt uniós vagy tagállami jog előírja

3.

Olyan projektek, amelyek célja a súlyos és szervezett bűnözés jelentette legfontosabb veszélyek elleni küzdelem az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT operatív intézkedéseinek keretében

4.

Olyan projektek, amelyek célja a kiberbűnözés megelőzése és az ellene való küzdelem, különös tekintettel a gyermekek online szexuális kizsákmányolására, valamint az olyan bűncselekményekre, amelyek esetében a bizonyítékok gyűjtésének elsődleges platformja az internet

5.

Olyan projektek, amelyek a kritikus infrastruktúrák biztonságának és rezilienciájának javítását célozzák

---

V. MELLÉKLET

A 27. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ALAPVETŐ TELJESÍTMÉNYMUTATÓK

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

| 1. | A tagállamokban/biztonsági szempontból lényeges uniós és decentralizált információs rendszerekkel/nemzetközi adatbázisokkal interoperábilissá tett IKT-rendszerek száma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Azon közigazgatási egységek száma, amelyek más tagállamokkal/uniós szervekkel, hivatalokkal vagy ügynökségekkel/harmadik országokkal/nemzetközi szervezetekkel való információcserére szolgáló új információcsere-mechanizmusokat/-eljárásokat/-eszközöket/-iránymutatásokat dolgoztak ki vagy átalakították a meglévőket |
| --- | --- |

2.

| 3. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenységet hasznosnak tartják munkájukhoz |
| --- | --- |

3.

| 4. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal arról számolnak be, hogy használják az említett képzési tevékenység során elsajátított készségeket és kompetenciákat |
| --- | --- |

4.

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

| 5. | A határokon átnyúló műveletek összefüggésében befagyasztott vagyoni eszközök becsült értéke |
| --- | --- |

5.

| 6. | A határokon átnyúló műveletek összefüggésében lefoglalt tiltott kábítószerek mennyisége terméktípusonként (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | A határokon átnyúló műveletek összefüggésében lefoglalt tiltott fegyverek mennyisége fegyvertípusonként (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Azon közigazgatási egységek száma, amelyek más tagállamokkal/uniós szervekkel, hivatalokkal vagy ügynökségekkel/harmadik országokkal/nemzetközi szervezetekkel való együttműködésre szolgáló mechanizmusokat/eljárásokat/eszközöket/iránymutatásokat dolgoztak ki vagy átalakították a meglévőket |
| --- | --- |

8.

| 9. | A személyzet határokon átnyúló műveletekben részt vevő tagjainak száma |
| --- | --- |

9.

| 10. | A schengeni értékelés szerinti, figyelembe vett ajánlások száma |
| --- | --- |

10.

A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

| 11. | A radikalizálódás megelőzését célzó, újonnan indított/kibővített kezdeményezések száma |
| --- | --- |

11.

| 12. | A tanúk és a visszaélést bejelentő személyek védelmét/támogatását célzó, újonnan indított/kibővített kezdeményezések száma |
| --- | --- |

12.

| 13. | A biztonsági vonatkozású kockázatokkal szembeni védelmet szolgáló új/átalakított létesítményekkel rendelkező kritikus infrastruktúrák/nyilvános terek száma |
| --- | --- |

13.

| 14. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenységet hasznosnak tartják munkájukhoz |
| --- | --- |

14.

| 15. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység befejeződése után három hónappal arról számolnak be, hogy használják az említett képzési tevékenység során elsajátított készségeket és kompetenciákat |
| --- | --- |

15.

---

(1)  A kábítószerek típusainak lebontása (a tiltott kábítószerekről szóló jelentésekben használt kategóriák alapján: az EU kábítószerpiaci jelentése, az európai kábítószer-jelentés, valamint az EMCDDA statisztikai hírlevele):

| — | kannabisz; |
| --- | --- |

—

kannabisz;

| — | opioidok, beleértve a heroint; |
| --- | --- |

—

opioidok, beleértve a heroint;

| — | szintetikus kábítószerek, beleértve az amfetamin típusú stimulánsokat (köztük az amfetamint és a metamfetamint) és az MDMA-t; |
| --- | --- |

—

szintetikus kábítószerek, beleértve az amfetamin típusú stimulánsokat (köztük az amfetamint és a metamfetamint) és az MDMA-t;

| — | kokain; |
| --- | --- |

—

kokain;

| — | új pszichoaktív anyagok; |
| --- | --- |

—

új pszichoaktív anyagok;

| — | egyéb tiltott kábítószerek. |
| --- | --- |

—

egyéb tiltott kábítószerek.

(2)  A fegyvertípusok lebontása (a meglévő jogszabály, nevezetesen a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelv alapján. A javasolt kategóriák a 91/477/EGK irányelv I. mellékletében említett kategóriákhoz képest, valamint a nemzeti hatóságok által használt Schengeni Információs Rendszeren belüli kategóriákkal összhangban egyszerűsödnek):

| — | háborús fegyverek: automata tűzfegyverek és nehéz tűzfegyverek (tankelhárító fegyverek, aknavetők, mozsárok stb.); |
| --- | --- |

—

háborús fegyverek: automata tűzfegyverek és nehéz tűzfegyverek (tankelhárító fegyverek, aknavetők, mozsárok stb.);

| — | egyéb rövid tűzfegyverek: revolverek és pisztolyok (beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket); |
| --- | --- |

—

egyéb rövid tűzfegyverek: revolverek és pisztolyok (beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket);

| — | egyéb hosszú tűzfegyverek: huzagolt és huzagolatlan csövű puskák (beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket). |
| --- | --- |

—

egyéb hosszú tűzfegyverek: huzagolt és huzagolatlan csövű puskák (beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket).

---

VI. MELLÉKLET

BEAVATKOZÁSI TÍPUSOK

1. TÁBLÁZAT: A „BEAVATKOZÁSI TERÜLET” DIMENZIÓ SZERINTI KÓDOK

| 001. | TER – A terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem |
| --- | --- |
| 002. | TER – A radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem |
| 003. | TER – A nyilvános terek és egyéb puha célpontok védelme és rezilienciája |
| 004. | TER – A kritikus infrastruktúra védelme és rezilienciája |
| 005. | TER – Vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris |
| 006. | TER – Robbanóanyagok |
| 007. | TER – Válságkezelés |
| 008. | TER – Egyéb |
| 009. | OC – Korrupció |
| 010. | OC – Gazdasági és pénzügyi bűncselekmények |
| 011. | OC – Bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosása |
| 012. | OC – Kábítószerek |
| 013. | OC – Tűzfegyverek tiltott kereskedelme |
| 014. | Kulturális javak illegális kereskedelme |
| 015. | OC – Emberkereskedelem |
| 016. | OC – Migránscsempészés |
| 017. | OC – Környezeti bűnözés |
| 018. | OC – Vagyon elleni szervezett bűnözés |
| 019. | OC – Egyéb |
| 020. | CC – Kiberbűnözés – Egyéb |
| 021. | CC – Kiberbűnözés – Megelőzés |
| 022. | CC – Kiberbűnözés – A nyomozások megkönnyítése |
| 023. | CC – Kiberbűnözés – Az áldozatoknak nyújtott támogatás |
| 024. | CC – Gyermekek szexuális kizsákmányolása – Megelőzés |
| 025. | CC – Gyermekek szexuális kizsákmányolása – A nyomozások megkönnyítése |
| 026. | CC – Gyermekek szexuális kizsákmányolása – Az áldozatoknak nyújtott támogatás |
| 027. | CC – Gyermekek szexuális kizsákmányolása, beleértve a gyermekbántalmazást ábrázoló képek és a gyermekpornográfia terjesztését |
| 028. | CC – Egyéb |
| 029. | GEN – Információcsere |
| 030. | GEN – Rendőrségi vagy ügynökségközi együttműködés (vámhatóságok, határőrség, hírszerző szolgálatok) |
| 031. | GEN – Kriminalisztika |
| 032. | GEN – Az áldozatoknak nyújtott támogatás |
| 033. | GEN – Működési támogatás |
| 034. | TA – Technikai segítségnyújtás – tájékoztatás és kommunikáció |
| 035. | TA – Technikai segítségnyújtás – előkészítés, végrehajtás, nyomon követés és ellenőrzés |
| 036. | TA – Technikai segítségnyújtás – értékelés és tanulmányok, adatgyűjtés |
| 037. | TA – Technikai segítségnyújtás – kapacitásépítés |

001.

TER – A terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem

002.

TER – A radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem

003.

TER – A nyilvános terek és egyéb puha célpontok védelme és rezilienciája

004.

TER – A kritikus infrastruktúra védelme és rezilienciája

005.

TER – Vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris

006.

TER – Robbanóanyagok

007.

TER – Válságkezelés

008.

TER – Egyéb

009.

OC – Korrupció

010.

OC – Gazdasági és pénzügyi bűncselekmények

011.

OC – Bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosása

012.

OC – Kábítószerek

013.

OC – Tűzfegyverek tiltott kereskedelme

014.

Kulturális javak illegális kereskedelme

015.

OC – Emberkereskedelem

016.

OC – Migránscsempészés

017.

OC – Környezeti bűnözés

018.

OC – Vagyon elleni szervezett bűnözés

019.

OC – Egyéb

020.

CC – Kiberbűnözés – Egyéb

021.

CC – Kiberbűnözés – Megelőzés

022.

CC – Kiberbűnözés – A nyomozások megkönnyítése

023.

CC – Kiberbűnözés – Az áldozatoknak nyújtott támogatás

024.

CC – Gyermekek szexuális kizsákmányolása – Megelőzés

025.

CC – Gyermekek szexuális kizsákmányolása – A nyomozások megkönnyítése

026.

CC – Gyermekek szexuális kizsákmányolása – Az áldozatoknak nyújtott támogatás

027.

CC – Gyermekek szexuális kizsákmányolása, beleértve a gyermekbántalmazást ábrázoló képek és a gyermekpornográfia terjesztését

028.

CC – Egyéb

029.

GEN – Információcsere

030.

GEN – Rendőrségi vagy ügynökségközi együttműködés (vámhatóságok, határőrség, hírszerző szolgálatok)

031.

GEN – Kriminalisztika

032.

GEN – Az áldozatoknak nyújtott támogatás

033.

GEN – Működési támogatás

034.

TA – Technikai segítségnyújtás – tájékoztatás és kommunikáció

035.

TA – Technikai segítségnyújtás – előkészítés, végrehajtás, nyomon követés és ellenőrzés

036.

TA – Technikai segítségnyújtás – értékelés és tanulmányok, adatgyűjtés

037.

TA – Technikai segítségnyújtás – kapacitásépítés

2. TÁBLÁZAT: AZ „INTÉZKEDÉSTÍPUS” DIMENZIÓJA SZERINTI KÓDOK

| 001. | IKT-rendszerek, interoperabilitás, adatminőség (a berendezések kivételével) |
| --- | --- |
| 002. | Hálózatok, kiválósági központok, együttműködési struktúrák, együttes fellépések és közös műveletek |
| 003. | Közös nyomozócsoportok vagy egyéb közös műveletek |
| 004. | Szakértők kirendelése vagy kiküldése |
| 005. | Képzés |
| 006. | Legjobb gyakorlatok cseréje, műhelytalálkozók, konferenciák, rendezvények, figyelemfelkeltő kampányok, kommunikációs tevékenységek |
| 007. | Tanulmányok, kísérleti projektek, kockázatértékelések |
| 008. | Berendezések |
| 009. | Szállítóeszközök |
| 010. | Épületek, létesítmények |
| 011. | Kutatási projektekkel kapcsolatos telepítések vagy egyéb nyomon követések |

001.

IKT-rendszerek, interoperabilitás, adatminőség (a berendezések kivételével)

002.

Hálózatok, kiválósági központok, együttműködési struktúrák, együttes fellépések és közös műveletek

003.

Közös nyomozócsoportok vagy egyéb közös műveletek

004.

Szakértők kirendelése vagy kiküldése

005.

Képzés

006.

Legjobb gyakorlatok cseréje, műhelytalálkozók, konferenciák, rendezvények, figyelemfelkeltő kampányok, kommunikációs tevékenységek

007.

Tanulmányok, kísérleti projektek, kockázatértékelések

008.

Berendezések

009.

Szállítóeszközök

010.

Épületek, létesítmények

011.

Kutatási projektekkel kapcsolatos telepítések vagy egyéb nyomon követések

3. TÁBLÁZAT: A „VÉGREHAJTÁS DIMENZIÓ” SZERINTI KÓDOK

| 001. | A 12. cikk (1) bekezdése által fedezett intézkedések |
| --- | --- |
| 002. | Egyedi intézkedések |
| 003. | A IV. mellékletben felsorolt intézkedések |
| 004. | Működési támogatás |
| 005. | A 25. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás |

001.

A 12. cikk (1) bekezdése által fedezett intézkedések

002.

Egyedi intézkedések

003.

A IV. mellékletben felsorolt intézkedések

004.

Működési támogatás

005.

A 25. cikkben említett szükséghelyzeti támogatás

4. TÁBLÁZAT: AZ „EGYES TÉMÁK” DIMENZIÓ SZERINTI KÓDOK

| 001. | Együttműködés harmadik országokkal |
| --- | --- |
| 002. | Intézkedések harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban |
| 003. | A schengeni értékelés szerinti ajánlások végrehajtása a rendőrségi együttműködés területén |
| 004. | Egyik sem a fentiek közül |

001.

Együttműködés harmadik országokkal

002.

Intézkedések harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban

003.

A schengeni értékelés szerinti ajánlások végrehajtása a rendőrségi együttműködés területén

004.

Egyik sem a fentiek közül

---

VII. MELLÉKLET

MŰKÖDÉSI TÁMOGATÁSRA JOGOSULT KIADÁSOK

(1)

| a) | a biztonsági szempontból lényeges, e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló uniós és adott esetben nemzeti IKT-rendszerek karbantartása és információs szolgálata; |
| --- | --- |

a)

a biztonsági szempontból lényeges, e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló uniós és adott esetben nemzeti IKT-rendszerek karbantartása és információs szolgálata;

| b) | az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló személyzeti költségek |
| --- | --- |

b)

az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló személyzeti költségek

(2)

| a) | a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos és szervezett bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása területén végzett tevékenységekhez használt műszaki berendezések és szállítóeszközök karbantartása; |
| --- | --- |

a)

a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos és szervezett bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása területén végzett tevékenységekhez használt műszaki berendezések és szállítóeszközök karbantartása;

| b) | az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló személyzeti költségek |
| --- | --- |

b)

az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló személyzeti költségek

(3)

| a) | a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos és szervezett bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása területén végzett tevékenységekhez használt műszaki berendezések és szállítóeszközök karbantartása; |
| --- | --- |

a)

a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos és szervezett bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása területén végzett tevékenységekhez használt műszaki berendezések és szállítóeszközök karbantartása;

| b) | az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló személyzeti költségek |
| --- | --- |

b)

az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló személyzeti költségek

(4)

Az 5. cikk (5) bekezdése alapján nem támogatható intézkedésekkel kapcsolatos kiadások nem tartoznak ide.

---

VIII. MELLÉKLET

A 27. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT KIMENETI ÉS EREDMÉNYMUTATÓK

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | A képzési tevékenységekben részt vevők száma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Szakértői találkozók/műhelytalálkozók/szakmai látogatások száma |
| --- | --- |

2.

| 3. | A létrehozott/átalakított/karbantartott IKT-rendszerek száma |
| --- | --- |

3.

| 4. | A megvásárolt berendezések száma |
| --- | --- |

4.

Eredménymutatók

| 5. | A tagállamokban/biztonsági szempontból lényeges uniós és decentralizált információs rendszerekkel/nemzetközi adatbázisokkal interoperábilissá tett IKT-rendszerek száma |
| --- | --- |

5.

| 6. | Azon közigazgatási egységek száma, amelyek más tagállamokkal/uniós szervekkel, hivatalokkal vagy ügynökségekkel/harmadik országokkal/nemzetközi szervezetekkel való információcserére szolgáló új információcsere-mechanizmusokat/-eljárásokat/-eszközöket/-iránymutatásokat dolgoztak ki vagy átalakították a meglévőket |
| --- | --- |

6.

| 7. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenységet hasznosnak tartják munkájukhoz |
| --- | --- |

7.

| 8. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal arról számolnak be, hogy használják az említett képzési tevékenység során elsajátított készségeket és kompetenciákat |
| --- | --- |

8.

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | Határokon átnyúló műveletek száma, külön meghatározva a következőket:






  1.1. | a közös nyomozócsoportok száma |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

a közös nyomozócsoportok száma

| 1.2. | az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedések száma |
| --- | --- |

1.2.

az uniós szakpolitikai ciklus/EMPACT keretében hozott operatív intézkedések száma

| 2. | Szakértői találkozók/műhelytalálkozók/szakmai látogatások/közös gyakorlatok száma |
| --- | --- |

2.

| 3. | A megvásárolt berendezések száma |
| --- | --- |

3.

| 4. | A határokon átnyúló műveletekhez vásárolt szállítóeszközök száma |
| --- | --- |

4.

Eredménymutatók

| 5. | A határokon átnyúló műveletek összefüggésében befagyasztott vagyoni eszközök becsült értéke |
| --- | --- |

5.

| 6. | A határokon átnyúló műveletek összefüggésében lefoglalt tiltott kábítószerek mennyisége terméktípusonként (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | A határokon átnyúló műveletek összefüggésében lefoglalt tiltott fegyverek mennyisége fegyvertípusonként (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Azon közigazgatási egységek száma, amelyek más tagállamokkal/uniós szervekkel, hivatalokkal vagy ügynökségekkel/harmadik országokkal/nemzetközi szervezetekkel való együttműködésre szolgáló mechanizmusokat/eljárásokat/eszközöket/iránymutatásokat dolgoztak ki vagy átalakították a meglévőket |
| --- | --- |

8.

| 9. | A személyzet határokon átnyúló műveletekben részt vevő tagjainak száma |
| --- | --- |

9.

| 10. | A schengeni értékelés szerinti, figyelembe vett ajánlások száma |
| --- | --- |

10.

A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzés

Kimeneti mutatók

| 1. | A képzési tevékenységekben részt vevők száma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Csereprogramok/műhelytalálkozók/szakmai látogatások száma |
| --- | --- |

2.

| 3. | A megvásárolt berendezések száma |
| --- | --- |

3.

| 4. | Megvásárolt szállítóeszközök száma |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kialakított/megvásárolt/továbbfejlesztett infrastruktúrák/biztonsági szempontból lényeges létesítmények/eszközök/mechanizmusok száma |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bűnmegelőzési célú projektek száma |
| --- | --- |

6.

| 7. | A bűncselekmények áldozatainak segítését célzó projektek száma |
| --- | --- |

7.

| 8. | A bűncselekmények áldozatai közül a támogatásban részesültek száma |
| --- | --- |

8.

Eredménymutatók

| 9. | A radikalizálódás megelőzését célzó, újonnan indított/kibővített kezdeményezések száma |
| --- | --- |

9.

| 10. | A tanúk és a visszaélést bejelentő személyek védelmét/támogatását célzó, újonnan indított vagy kibővített kezdeményezések száma |
| --- | --- |

10.

| 11. | A biztonsági vonatkozású kockázatokkal szembeni védelmet szolgáló új/átalakított létesítményekkel rendelkező kritikus infrastruktúrák/nyilvános terek száma |
| --- | --- |

11.

| 12. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenységet hasznosnak tartják munkájukhoz |
| --- | --- |

12.

| 13. | Azon résztvevők száma, akik a képzési tevékenység után három hónappal arról számolnak be, hogy használják az említett képzési tevékenység során elsajátított készségeket és kompetenciákat |
| --- | --- |

13.

---

(1)  A kábítószerek típusainak lebontása (a tiltott kábítószerekről szóló jelentésekben használt kategóriák alapján: az EU kábítószerpiaci jelentése, az európai kábítószer-jelentés, valamint az EMCDDA statisztikai hírlevele):

| — | kannabisz; |
| --- | --- |

—

kannabisz;

| — | opioidok, beleértve a heroint; |
| --- | --- |

—

opioidok, beleértve a heroint;

| — | kokain; |
| --- | --- |

—

kokain;

| — | szintetikus kábítószerek, beleértve az amfetamin típusú stimulánsokat (köztük az amfetamint és a metamfetamint) és az MDMA-t; |
| --- | --- |

—

szintetikus kábítószerek, beleértve az amfetamin típusú stimulánsokat (köztük az amfetamint és a metamfetamint) és az MDMA-t;

| — | új pszichoaktív anyagok; |
| --- | --- |

—

új pszichoaktív anyagok;

| — | egyéb tiltott kábítószerek. |
| --- | --- |

—

egyéb tiltott kábítószerek.

(2)  A fegyvertípusok lebontása (a meglévő jogszabály, nevezetesen a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelv alapján. A javasolt kategóriák a 91/477/EGK irányelv I. mellékletében említett kategóriákhoz képest, valamint a nemzeti hatóságok által használt Schengeni Információs Rendszeren belüli kategóriákkal összhangban egyszerűsödnek:

| — | háborús fegyverek: automata tűzfegyverek és nehéz tűzfegyverek (tankelhárító fegyverek, aknavetők, mozsárok stb.); |
| --- | --- |

—

háborús fegyverek: automata tűzfegyverek és nehéz tűzfegyverek (tankelhárító fegyverek, aknavetők, mozsárok stb.);

| — | egyéb rövid tűzfegyverek: revolverek és pisztolyok (beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket); |
| --- | --- |

—

egyéb rövid tűzfegyverek: revolverek és pisztolyok (beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket);

| — | egyéb hosszú tűzfegyverek: huzagolt és huzagolatlan csövű puskák (beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket); |
| --- | --- |

—

egyéb hosszú tűzfegyverek: huzagolt és huzagolatlan csövű puskák (beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket);

---