# Euroopa Liidu L 270/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 270 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik29. juuli 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 270

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik29. juuli 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1235, 12. mai 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/787 eeskirjadega piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotlemise, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise ja registri kohta | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1236, 12. mai 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 rakenduseeskirjad piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotluste, vaidlustamismenetluse, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise, sümboli kasutamise ja kontrolli osas | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1237, 23. juuli 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (
  1
  ) | 39 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1235, 12. mai 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/787 eeskirjadega piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotlemise, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise ja registri kohta

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1236, 12. mai 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 rakenduseeskirjad piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotluste, vaidlustamismenetluse, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise, sümboli kasutamise ja kontrolli osas

10

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1237, 23. juuli 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 270/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1235,

12. mai 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/787 eeskirjadega piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotlemise, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise ja registri kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 33 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2019/787 on määrus (EÜ) nr 110/2008 (2) tunnistatud kehtetuks ja asendatud. Määruse (EL) 2019/787 III peatükis on kehtestatud piiritusjookide sektori geograafiliste tähiste eeskirjad ning antud komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada piiritusjookide turu sujuv toimimine uues õigusraamistikus ning eelkõige lihtsustada ja ratsionaliseerida piiritusjookide geograafiliste tähiste süsteemi toimimist, tuleks selliste õigusaktidega vastu võtta teatavad eeskirjad. Eelkõige tuleks käesoleva määrusega ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1236 (3) asendada osa komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 716/2013 (4) sätetest, mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2019/787 on määrus (EÜ) nr 110/2008 (2) tunnistatud kehtetuks ja asendatud. Määruse (EL) 2019/787 III peatükis on kehtestatud piiritusjookide sektori geograafiliste tähiste eeskirjad ning antud komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada piiritusjookide turu sujuv toimimine uues õigusraamistikus ning eelkõige lihtsustada ja ratsionaliseerida piiritusjookide geograafiliste tähiste süsteemi toimimist, tuleks selliste õigusaktidega vastu võtta teatavad eeskirjad. Eelkõige tuleks käesoleva määrusega ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1236 (3) asendada osa komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 716/2013 (4) sätetest, mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (2) | Selleks et komisjonil oleks lihtsam esitatud taotlust läbi vaadata ja asjaomased pooled saaksid vaidlustamismenetluse käigus täielikku teavet, peaks juhul, kui tootespetsifikaat sisaldab pakendamise erinõudeid, olema geograafilise tähise registreerimise taotluses esitatud koonddokumendis kokkuvõte põhjendusest, miks peab selleks, et tagada piiritusjoogi kvaliteeti, päritolu või kontrolli, toimuma pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et komisjonil oleks lihtsam esitatud taotlust läbi vaadata ja asjaomased pooled saaksid vaidlustamismenetluse käigus täielikku teavet, peaks juhul, kui tootespetsifikaat sisaldab pakendamise erinõudeid, olema geograafilise tähise registreerimise taotluses esitatud koonddokumendis kokkuvõte põhjendusest, miks peab selleks, et tagada piiritusjoogi kvaliteeti, päritolu või kontrolli, toimuma pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas.

| (3) | Menetluse järjepidevuse huvides ja selleks, et komisjonil oleks hõlpsam taotlust läbi vaadata, peaks liikmesriik tagama, et koonddokument on tootespetsifikaadi tõepärane kokkuvõte, millele komisjon võib tugineda taotluse hindamisel ning teised liikmesriigid ja sidusrühmad geograafilise tähise jõustamisel. Samadel põhjustel peaks taotlustoimikus, mille liikmesriigid komisjonile esitavad, sisalduv viide tootespetsifikaadi avaldamisele vastama elektroonilisele viitele liikmesriigi haldussüsteemis tootespetsifikaadi avaldamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Menetluse järjepidevuse huvides ja selleks, et komisjonil oleks hõlpsam taotlust läbi vaadata, peaks liikmesriik tagama, et koonddokument on tootespetsifikaadi tõepärane kokkuvõte, millele komisjon võib tugineda taotluse hindamisel ning teised liikmesriigid ja sidusrühmad geograafilise tähise jõustamisel. Samadel põhjustel peaks taotlustoimikus, mille liikmesriigid komisjonile esitavad, sisalduv viide tootespetsifikaadi avaldamisele vastama elektroonilisele viitele liikmesriigi haldussüsteemis tootespetsifikaadi avaldamise kohta.

| (4) | Teave, mis tuleb esitada selleks, et kaitse saamise taotlus, liidu muudatuse heakskiitmise taotlus või registreeringu kustutamise taotlus tunnistataks vastuvõetavaks, tuleks esitada viisil, mis hõlbustaks selliste eri taotluste haldamist ja aitaks kiirendada nende läbivaatamist. |
| --- | --- |

(4)

Teave, mis tuleb esitada selleks, et kaitse saamise taotlus, liidu muudatuse heakskiitmise taotlus või registreeringu kustutamise taotlus tunnistataks vastuvõetavaks, tuleks esitada viisil, mis hõlbustaks selliste eri taotluste haldamist ja aitaks kiirendada nende läbivaatamist.

| (5) | Et ületada ajutised raskused ja tagada, et kõik tootjad hakkavad pikas perspektiivis tootespetsifikaate järgima, tuleks liikmesriikidel lubada anda tootjatele kuni 10-aastane üleminekuperiood, et viimased saaksid kohaneda tootespetsifikaadi kohta kehtestatud teatavate eeskirjade muudatustega. |
| --- | --- |

(5)

Et ületada ajutised raskused ja tagada, et kõik tootjad hakkavad pikas perspektiivis tootespetsifikaate järgima, tuleks liikmesriikidel lubada anda tootjatele kuni 10-aastane üleminekuperiood, et viimased saaksid kohaneda tootespetsifikaadi kohta kehtestatud teatavate eeskirjade muudatustega.

| (6) | Tootespetsifikaadis tehtavate liidu muudatuste heakskiitmise eest vastutab komisjon ning standardmuudatused kiidab heaks liikmesriik või kolmanda riigi vastutav isik või asutus. Juhul, kui liidu muudatuse heakskiitmise taotlus sisaldab ka standardmuudatusi, tuleks menetluse tõhususe huvides otsustada, et standardmuudatused puuduvad ja neid ei tohiks pidada liidu muudatuse kontekstis heakskiidetuks. |
| --- | --- |

(6)

Tootespetsifikaadis tehtavate liidu muudatuste heakskiitmise eest vastutab komisjon ning standardmuudatused kiidab heaks liikmesriik või kolmanda riigi vastutav isik või asutus. Juhul, kui liidu muudatuse heakskiitmise taotlus sisaldab ka standardmuudatusi, tuleks menetluse tõhususe huvides otsustada, et standardmuudatused puuduvad ja neid ei tohiks pidada liidu muudatuse kontekstis heakskiidetuks.

| (7) | Tuleks kehtestada standardmuudatuste ja ajutiste muudatuste heakskiitmise menetlus, et liikmesriigid saaksid taotlusi asjakohaselt hinnata, samuti tuleks tagada ühtne lähenemisviisi kõikides liikmesriikides. Liikmesriikides tehtav hindamine peaks olema sama täpne ja ammendav kui geograafiliste tähiste registreerimise taotluste hindamise menetlus. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks kehtestada standardmuudatuste ja ajutiste muudatuste heakskiitmise menetlus, et liikmesriigid saaksid taotlusi asjakohaselt hinnata, samuti tuleks tagada ühtne lähenemisviisi kõikides liikmesriikides. Liikmesriikides tehtav hindamine peaks olema sama täpne ja ammendav kui geograafiliste tähiste registreerimise taotluste hindamise menetlus.

| (8) | On vaja kehtestada eeskirjad tootespetsifikaadi muutmise menetluste kooskõlastamiseks juhtudel, kui liidu muudatuse taotlust ja standardmuudatuse taotlust menetletakse samal ajal vastavalt komisjonis ja liikmesriigi pädevas asutuses. Kuna mõlema taotluse alusel muudetakse sama tootespetsifikaati, järgides samal ajal kahte erinevat paralleelselt toimuvat menetlust, mille ajakava on erinev, tuleks kehtestada eeskirjad vastuolude ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(8)

On vaja kehtestada eeskirjad tootespetsifikaadi muutmise menetluste kooskõlastamiseks juhtudel, kui liidu muudatuse taotlust ja standardmuudatuse taotlust menetletakse samal ajal vastavalt komisjonis ja liikmesriigi pädevas asutuses. Kuna mõlema taotluse alusel muudetakse sama tootespetsifikaati, järgides samal ajal kahte erinevat paralleelselt toimuvat menetlust, mille ajakava on erinev, tuleks kehtestada eeskirjad vastuolude ärahoidmiseks.

| (9) | Geograafilise tähise registreeringu kustutamise menetlust käsitlevaid eeskirju tuleks täiendada, selgitamaks, et liikmesriigid kuuluvad juriidiliste isikute hulka, kellel võib olla õigustatud huvi esitada registreeringu kustutamise taotlus määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 esimese lõigu alusel, samuti tuleks esitada täpsed viited Euroopa Liidu Teatajale, milles avaldamine toimub. |
| --- | --- |

(9)

Geograafilise tähise registreeringu kustutamise menetlust käsitlevaid eeskirju tuleks täiendada, selgitamaks, et liikmesriigid kuuluvad juriidiliste isikute hulka, kellel võib olla õigustatud huvi esitada registreeringu kustutamise taotlus määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 esimese lõigu alusel, samuti tuleks esitada täpsed viited Euroopa Liidu Teatajale, milles avaldamine toimub.

| (10) | Selleks et tagada läbipaistvus ja ühtsus kõigis liikmesriikides, on vaja luua piiritusjookide geograafiliste tähiste elektrooniline register (edaspidi „register“), millele on osutatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 33, ning võtta vastu täiendavad eeskirjad registri sisu ja vormi kohta. Kuna kättesaadavad ja kättesaadavaks tehtavad dokumendid on iga registreeritava nimetuse puhul erinevad sõltuvalt õiguslikust alusest, mille kohaselt neid esimest korda kaitstakse, tuleks kõnealustele dokumentidele esitatavaid nõudeid vastavalt kohandada. Selleks et oleks võimalik kindlaks määrata muude intellektuaalomandi õigustega seotud eeliskuupäevad, tuleks registris märkida registreerimistaotluse kuupäev ning geograafilisele tähisele kaitse andva õigusakti kuupäev ja avaldamisviide. Register peaks olema komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud ning digisüsteemides hallatav elektrooniline andmebaas, mis peaks olema üldsusele juurdepääsetav, |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada läbipaistvus ja ühtsus kõigis liikmesriikides, on vaja luua piiritusjookide geograafiliste tähiste elektrooniline register (edaspidi „register“), millele on osutatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 33, ning võtta vastu täiendavad eeskirjad registri sisu ja vormi kohta. Kuna kättesaadavad ja kättesaadavaks tehtavad dokumendid on iga registreeritava nimetuse puhul erinevad sõltuvalt õiguslikust alusest, mille kohaselt neid esimest korda kaitstakse, tuleks kõnealustele dokumentidele esitatavaid nõudeid vastavalt kohandada. Selleks et oleks võimalik kindlaks määrata muude intellektuaalomandi õigustega seotud eeliskuupäevad, tuleks registris märkida registreerimistaotluse kuupäev ning geograafilisele tähisele kaitse andva õigusakti kuupäev ja avaldamisviide. Register peaks olema komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud ning digisüsteemides hallatav elektrooniline andmebaas, mis peaks olema üldsusele juurdepääsetav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Sissejuhatavad sätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millega täiendatakse piiritusjookide geograafiliste tähiste määrust (EL) 2019/787 ja mis hõlmavad eelkõige järgmist:

| a) | registreerimise taotlemine; |
| --- | --- |

a)

registreerimise taotlemine;

| b) | tootespetsifikaadi muutmine; |
| --- | --- |

b)

tootespetsifikaadi muutmine;

| c) | registreeringu kustutamine; |
| --- | --- |

c)

registreeringu kustutamine;

| d) | geograafiliste tähiste register. |
| --- | --- |

d)

geograafiliste tähiste register.

II PEATÜKK

Erisätted

1. JAGU

REGISTREERIMISE TAOTLEMINE

Artikkel 2

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõike 1 punktile a) Täiendavad nõuded koonddokumendi puhul

Kui määruse (EL) 2019/787 artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud koonddokument sisaldab pakendamise erinorme, lisatakse ka kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 teises lõigus osutatud põhjenduste kokkuvõte.

Artikkel 3

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõike 1 punktile a) Liikmesriigi taotlustoimik

Kui liikmesriik esitab kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 24 lõikega 7 komisjonile taotlustoimiku, tõendab ta, et määruse (EL) 2019/787 artikli 23 lõike 2 punktis b osutatud koonddokument on tootespetsifikaadi tõene kokkuvõte. Kõigi oluliste lahknevuste eest koonddokumendi ja tootespetsifikaadi vahel vastutab liikmesriik. Taotlustoimikus peab olema elektrooniline viidet tootespetsifikaadi avaldamise kohta.

Artikkel 4

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõike 1 punktile b) Taotluse vastuvõetavus

1.   Registreerimistaotlust käsitatakse vastuvõetavana, kui see on esitatud vastavalt määruse (EL) 2019/787 artiklile 24 ja edastatud komisjonile vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/1236 artikli 13 lõikele 1, sellele on lisatud kõnealuse rakendusmääruse artikli 3 kohaselt koostatud koonddokument, ning kui registreerimistaotlus on täielik.

Registreerimistaotlus loetakse täielikuks, kui see vastab määruse (EL) 2019/787 artiklitele 22 ja 23 ning käesoleva määruse artiklitele 2 ja 3.

2.   Kui komisjon leiab, et taotlus ei ole vastuvõetav, teavitab ta liikmesriigi või asjaomase kolmanda riigi asutusi või kolmandas riigis asutatud taotlejat põhjustest, miks taotlus vastuvõetamatuks loeti.

Artikkel 5

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõike 1 punktile b) Riigisisene üleminekuperiood

1.   Ajutiste raskustega toime tulemiseks, pidades silmas pikaajalist eesmärki tagada kõigi vastava piirkonna tootjate tegutsemine kooskõlas tootespetsifikaadiga, võib liikmesriik kehtestada üleminekuperioodi tingimusel, et asjaomased tootjad on kõnealust piiritusjooki õiguspäraselt turustanud, kasutades asjaomaseid nimetusi järjepidevalt vähemalt viis aastat enne taotluse esitamist liikmesriigi ametiasutustele ja et neid ajutisi raskusi on nimetatud määruse (EL) 2019/787 artikli 24 lõikes 6 osutatud riigisiseses vaidlustamismenetluses.

Üleminekuperiood algab kuupäevast, mil taotlustoimik komisjonile esitati ja on võimalikult lühike. See ei tohi kesta üle kümne aasta.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis kolmandas riigis asuva geograafilise piirkonna nime kasutava geograafiliste tähise suhtes, välja arvatud riigisisese vaidlustamismenetluse korral.

3.   Lõikes 1 osutatud üleminekuperiood märgitakse komisjonile määruse (EL) 2019/787 artikli 24 lõike 7 või 8 kohaselt esitatud taotlustoimikusse.

2. JAGU

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMINE

Artikkel 6

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõikele 2) Taotlused tootespetsifikaati liidu tasandi muudatuste tegemiseks

Kui kohaldatakse määruse (EL) 2019/787 artiklit 31, esitatakse tootespetsifikaadis tehtavate liidu muudatuste heakskiitmise taotluses üksnes liidu muudatused. Kui liidu muudatuste heakskiitmise taotlus sisaldab ka standard- või ajutisi muudatusi, kohaldatakse liidu muudatuste jaoks ette nähtud menetlust üksnes liidu muudatuste suhtes. Taotluses sisalduvaid standard- ja ajutisi muudatusi käsitatakse sellisena, nagu ei oleks neid esitatud.

Artikkel 7

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõikele 2) Liidu muudatuste heakskiitmise taotluse vastuvõetavus

1.   Tootespetsifikaadis tehtavate liidu muudatuste heakskiitmise taotlusi käsitatakse vastuvõetavatena, kui need on esitatud vastavalt määruse (EL) 2019/787 artiklile 31, edastatud komisjonile vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/1236 artikli 13 lõikele 1 ning need on kooskõlas kõnealuse rakendusmääruse artikliga 7.

Tootespetsifikaadis tehtavate liidu muudatuste heakskiitmise taotluse puhul annab komisjon oma heakskiidu üksnes neile liidu muudatustele, mis on taotluses esitatud.

2.   Kui komisjon leiab, et taotlus ei ole vastuvõetav, teavitab ta liikmesriigi või asjaomase kolmanda riigi asutusi või kolmandas riigis asutatud taotlejat põhjustest, miks taotlus vastuvõetamatuks loeti.

Artikkel 8

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõikele 2) Tootespetsifikaadis tehtavad standardmuudatused

1.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 31 lõike 5 kohaldamisel esitatakse tootespetsifikaadis tehtava standardmuudatuse heakskiitmise taotlused selle liikmesriigi ametiasutustele, kelle territooriumil asjaomase toote geograafiline piirkond asub. Taotleja peab vastama määruse (EL) 2019/787 artikli 24 lõigetes 1, 2 või 3 sätestatud tingimustele. Kui tootespetsifikaadis tehtava standardmuudatuse heakskiitmise taotlust ei ole esitanud taotleja, kes esitas tootespetsifikaadiga seotud nimetuse või nimetuste kaitsmise taotluse, annab liikmesriik kõnealusele taotlejale, kui see veel eksisteerib, võimaluse taotlust kommenteerida.

Standardmuudatuse heakskiitmise taotluses esitatakse standardmuudatuste kirjeldus ja näidatakse, et kavandatud muudatused kvalifitseeruvad standardmuudatusena vastavalt määruse (EL) 2019/787 artiklile 31. Lisatakse muudatuste tegemise põhjuste kokkuvõte.

2.   Kui liikmesriik leiab, et taotlus vastab määrusele (EL) 2019/787 ja selle alusel vastu võetud sätetele, võib ta standardmuudatuse heaks kiita. Heakskiitmisotsus sisaldab muudetud konsolideeritud tootespetsifikaati ja vajaduse korral muudetud konsolideeritud koonddokumenti.

Heakskiitmisotsus avalikustatakse. Heakskiidetud standardmuudatust kohaldatakse asjaomases liikmesriigis alates heakskiitmisotsuse avaldamise kuupäevast. Liikmesriik edastab komisjonile teate standardmuudatustest hiljemalt üks kuu pärast riikliku heakskiitmisotsuse avaldamise kuupäeva. Liikmesriik edastab komisjonile põhjendamatu viivituseta kõik lõplikud ja vaidlustamatud siseriiklikud kohtuotsused, millega standardmuudatuse heakskiitmise otsus tühistatakse.

3.   Otsused, millega kiidetakse heaks kolmandatest riikidest pärit piiritusjooke käsitlevad standardmuudatused, edastab õigustatud huvi omav taotlejate rühm komisjonile kas otse või asjaomase kolmanda riigi ametiasutuste kaudu hiljemalt üks kuu pärast asjaomase otsuse avaldamise kuupäeva.

4.   Teade standardmuudatuste tegemisest loetakse nõuetekohaselt täidetuks, kui see vastab rakendusmääruse (EL) 2021/1236 artiklile 8.

5.   Kui standardmuudatusega kaasneb muudatus koonddokumendis, avaldab komisjon standardmuudatuse kirjelduse ja muudetud koonddokumendi Euroopa Liidu Teataja C-seerias kolme kuu jooksul pärast kõnealuse standardmuudatuse kohta teate saamist.

Kui standardmuudatusega ei kaasne muudatust koonddokumendis, avaldab komisjon rakendusmääruse (EL) 2021/1236 artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud infosüsteemis standardmuudatuse kirjelduse kolme kuu jooksul pärast liikmesriigilt, kolmandalt riigilt või kolmanda riigi taotlejalt teate saamise kuupäeva.

Standardmuudatuse teate sisu eest vastutab teate saatja.

6.   Standardmuudatusi kohaldatakse liidu territooriumil alates kuupäevast, mil need on lõike 5 esimese lõigu kohaselt avaldatud või lõike 5 teise lõigu kohaselt avalikustatud.

7.   Kui geograafiline piirkond hõlmab mitut liikmesriiki, viivad liikmesriigid standardmuudatuse menetluse läbi eraldi ja vastavalt sellele osale, mis iga liikmesriigi territooriumil asub. Standardmuudatust kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide territooriumil alles pärast seda, kui viimane riiklik heakskiitev otsus on jõustunud. Liikmesriik, kes kiidab standardmuudatuse heaks viimasena, saadab komisjonile sellekohase teate hiljemalt üks kuu pärast riikliku heakskiitmisotsuse avaldamise kuupäeva.

Kui üks või mitu asjaomast liikmesriiki ei tee esimeses lõigus osutatud riiklikku heakskiitmisotsust, võib iga asjaomane liikmesriik esitada vastava taotluse liidu tasandi muutmismenetluse raames.

8.   Lõiget 7 kohaldatakse mutatis mutandis, kui osa asjaomasest geograafilisest piirkonnast asub kolmanda riigi territooriumil.

Artikkel 9

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõikele 2) Liidu muudatuse ja standardmuudatuse vaheline seos

1.   Kui koonddokumendi muutmist eeldav standardmuudatus kiidetakse heaks liidu muudatuse heakskiitmise taotluse menetlemise ajal, ajakohastab asjaomane liikmesriik asjakohaselt koonddokumenti, mis on lisatud liidu muudatuse heakskiitmise taotlusele. Kui menetluses olev liidu muudatus on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias selle vaidlustamiseks, avaldatakse koonddokumendi ajakohastatud versioon Euroopa Liidu Teataja L-seerias selle rakendusmääruse lisana, millega liidu muudatus heaks kiidetakse.

2.   Kui koonddokumendi muudetud versioonis, mis sisaldab standardmuudatust, mille taotlus kiideti heaks riiklikul tasandil, ei ole võetud arvesse viimaseid liidu muudatusi, mis on heaks kiidetud, ei avaldata kõnealust standardmuudatust Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealuse standardmuudatuse heaks kiitnud liikmesriik saadab komisjonile konsolideeritud koonddokumendi, milles on nii liidu kui ka standardmuudatused, et see avaldataks Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 10

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõikele 2) Tootespetsifikaati tehtavad ajutised muudatused

1.   Tootespetsifikaati tehtavad ajutised muudatused kiidab heaks ja avalikustab liikmesriik, kelle territooriumil asjaomase toote geograafiline piirkond asub. Komisjonile edastatakse teade ajutistest muudatustest koos põhjendusega nende tegemise kohta hiljemalt üks kuu pärast riikliku heakskiitmisotsuse avaldamise kuupäeva. Ajutist muudatust kohaldatakse asjaomases liikmesriigis alates heakskiitmisotsuse avaldamise kuupäevast.

2.   Kui geograafiline piirkond hõlmab mitut liikmesriiki, kohaldatakse ajutise muudatuse menetlust asjaomastes liikmesriikides eraldi selle ala osas, mis asjaomase liikmesriigi territooriumil asub.

3.   Kolmandast riigist pärit piiritusjookide ajutiste muudatuste teate koos ajutise muudatuse põhjendusega edastab õigustatud huvi omav taotlejate rühm komisjonile kas otse või asjaomase kolmanda riigi ametiasutuste kaudu hiljemalt üks kuu pärast asjaomase otsuse avaldamise kuupäeva.

4.   Teade ajutiste muudatuste tegemisest loetakse nõuetekohaselt täidetuks, kui see vastab rakendusmääruse (EL) 2021/1236 artiklile 9.

5.   Komisjon avaldab rakendusmääruse (EL) 2021/1236 artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud digisüsteemis teate ajutise muudatuse kohta kirjelduse kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil ta sai teate ajutise muudatuse tegemise kohta. Ajutist muudatust kohaldatakse liidu territooriumil alates kuupäevast, mil komisjon selle avalikustas.

Ajutise muudatuse teate sisu eest vastutab teate saatja.

3. JAGU

GEOGRAAFILISE TÄHISE REGISTREERINGU KUSTUTAMINE

Artikkel 11

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõike 1 punktile b) Registreeringu kustutamise menetlus

1.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 esimese lõigu kohaldamisel võivad liikmesriigid esitada omal algatusel taotluse geograafilise tähise registreeringu kustutamiseks.

2.   Komisjon avaldab registreeringu kustutamise taotluse, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 esimeses lõigus, Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Artikkel 12

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 41 lõike 1 punktile b) Registreeringu kustutamise taotluse vastuvõetavus

1.   Registreeringu kustutamise taotlus on määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõigete 1 ja 2 tähenduses vastuvõetav, kui:

| a) | see vastab rakendusmääruse (EL) 2021/1236 lõikes 10 esitatud tingimustele ja |
| --- | --- |

a)

see vastab rakendusmääruse (EL) 2021/1236 lõikes 10 esitatud tingimustele ja

| b) | määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 kohaste taotluste puhul – see põhineb kõnealuse sätte esimeses lõigus osutatul. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 kohaste taotluste puhul – see põhineb kõnealuse sätte esimeses lõigus osutatul.

2.   Kui komisjon leiab, et registreeringu kustutamise taotlus ei ole vastuvõetav, teavitab ta liikmesriigi või asjaomase kolmanda riigi asutusi või taotluse esitanud füüsilist või juriidilist isikut põhjustest, miks taotlus vastuvõetamatuks loeti.

3.   Registreeringu kustutamise puhul esitatud põhjendatud vastuväited on vastuvõetavad üksnes juhul, kui neist ilmneb, et huvitatud isik kasutab registreeritud nimetust kaubanduslikul eesmärgil.

4. JAGU

REGISTER

Artikkel 13

(Delegeeritud volitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 33 lõigetele 1 ja 2) Register

1.   Tuleb luua piiritusjookide geograafiliste tähiste elektrooniline register (edaspidi „register“), millele on osutatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 33. See peab põhinema digisüsteemidel, mida haldab komisjon ja mis on üldsusele juurdepääsetavad.

2.   Kui jõustub õigusakt, millega tagatakse geograafilise tähise nimetusele kaitse, registreerib komisjon registris järgmised andmed:

| a) | geograafilise tähisena kaitstav nimetus või kaitstavad nimetused, sealhulgas nende transkriptsioon või transliteratsioon ladina tähtedega, kui see on asjakohane. Erinevad nimetused, transkriptsioonid ja transliteratsioonid tuleb registreerida alternatiivsete nimetustena, mis eraldatakse tühiku, kaldkriipsu ja teise tühikuga; |
| --- | --- |

a)

geograafilise tähisena kaitstav nimetus või kaitstavad nimetused, sealhulgas nende transkriptsioon või transliteratsioon ladina tähtedega, kui see on asjakohane. Erinevad nimetused, transkriptsioonid ja transliteratsioonid tuleb registreerida alternatiivsete nimetustena, mis eraldatakse tühiku, kaldkriipsu ja teise tühikuga;

| b) | piiritusjoogi kategooria; |
| --- | --- |

b)

piiritusjoogi kategooria;

| c) | toimiku number; |
| --- | --- |

c)

toimiku number;

| d) | geograafilise tähise tüüp; |
| --- | --- |

d)

geograafilise tähise tüüp;

| e) | päritoluriigi/päritoluriikide nimi; |
| --- | --- |

e)

päritoluriigi/päritoluriikide nimi;

| f) | kohaldamise kuupäev ja viide õigusaktile, mille alusel nimetust kaitstakse:






  i) | määruse (EL) 2019/787 või määruse (EÜ) nr 110/2008 kohaselt registreeritud geograafiliste tähiste puhul, välja arvatud määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklis 20 osutatud kehtestatud geograafilised tähised, kohaldamise kuupäev ja elektrooniline viide õigusaktidele, millega kaitstakse nimetust liidu tasandil; |
| --- | --- | --- |

f)

kohaldamise kuupäev ja viide õigusaktile, mille alusel nimetust kaitstakse:

i)

määruse (EL) 2019/787 või määruse (EÜ) nr 110/2008 kohaselt registreeritud geograafiliste tähiste puhul, välja arvatud määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklis 20 osutatud kehtestatud geograafilised tähised, kohaldamise kuupäev ja elektrooniline viide õigusaktidele, millega kaitstakse nimetust liidu tasandil;

| ii) | määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklis 20 osutatud kehtestatud geograafiliste tähiste puhul kuupäev, millal liidu tasandil geograafilise tähise esmakordset kaitset tagav õigusakt avaldati ja elektrooniline viide sellele õigusaktile; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklis 20 osutatud kehtestatud geograafiliste tähiste puhul kuupäev, millal liidu tasandil geograafilise tähise esmakordset kaitset tagav õigusakt avaldati ja elektrooniline viide sellele õigusaktile;

| g) | punktis f osutatud elektrooniline viide või elektroonilised viited geograafilise tähisega seotud õigusaktile või õigusaktidele; |
| --- | --- |

g)

punktis f osutatud elektrooniline viide või elektroonilised viited geograafilise tähisega seotud õigusaktile või õigusaktidele;

| h) | viited koonddokumendile, tehnilise toimiku peamistele spetsifikaatidele, tootespetsifikaadile või tehnilisele toimikule, kui need on olemas, järgmiselt:






  i) | määruse (EL) 2019/787 kohaselt registreeritud geograafiliste tähiste puhul elektrooniline viide koonddokumendile, sealhulgas elektrooniline viide tootespetsifikaadile. Kui geograafiline piirkond asub kolmanda riigi territooriumil, elektrooniline viide koonddokumendile, sealhulgas viide tootespetsifikaadi avaldamisele; |
| --- | --- | --- |

h)

viited koonddokumendile, tehnilise toimiku peamistele spetsifikaatidele, tootespetsifikaadile või tehnilisele toimikule, kui need on olemas, järgmiselt:

i)

määruse (EL) 2019/787 kohaselt registreeritud geograafiliste tähiste puhul elektrooniline viide koonddokumendile, sealhulgas elektrooniline viide tootespetsifikaadile. Kui geograafiline piirkond asub kolmanda riigi territooriumil, elektrooniline viide koonddokumendile, sealhulgas viide tootespetsifikaadi avaldamisele;

| ii) | määruse (EÜ) nr 110/2008 kohaselt registreeritud geograafiliste tähiste puhul elektrooniline viide tehnilise toimiku peamistele spetsifikaatidele; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EÜ) nr 110/2008 kohaselt registreeritud geograafiliste tähiste puhul elektrooniline viide tehnilise toimiku peamistele spetsifikaatidele;

| iii) | määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklis 20 osutatud kindlaks määratud geograafiliste tähiste puhul nende tehniline toimik. |
| --- | --- |

iii)

määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklis 20 osutatud kindlaks määratud geograafiliste tähiste puhul nende tehniline toimik.

3.   Kui komisjon kiidab heaks tootespetsifikaadis tehtud liidu muudatuse või kui ta saab teate tootespetsifikaadis tehtud heakskiidetud standardmuudatuse kohta, millega kaasneb kande muutmine registris, registreerib ta uued andmed, mis jõustuvad liidu muudatuse kohaldamise kuupäevast. Samuti registreeritakse andmed ajutiste muudatuste kohta.

4.   Kui geograafilise tähise registreering on kustutatud, kustutab komisjon nimetuse registrist alates kuupäevast, mil jõustub määruse (EL) 2019/787 artikli 32 kohane asjakohane rakendusakt, ning registreerib kustutamise.

5.   Registrisse kantakse geograafilised tähised, mis on kaitstud rakendusmäärustega ja mis on vastu võetud 8. juunist 2019 kuni käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevani.

6.   Komisjon säilitab geograafilise tähise registreerimise dokumente digi- või paberkandjal geograafilise tähise kehtivusaja jooksul ja registreeringu kustutamise korral kümme aastat pärast seda.

III PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärus (EL) nr 716/2013 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 15

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

2

(3)  Komisjoni 12. mai 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1236, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 rakenduseeskirjad piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotlemise, vaidlustamismenetluse, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise, sümboli kasutamise ja kontrolli osas (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 10).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Komisjoni 25. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 716/2013, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 201, 26.7.2013, lk 21).

4

---

| 29.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 270/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 270/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1236,

12. mai 2021,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 rakenduseeskirjad piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotluste, vaidlustamismenetluse, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise, sümboli kasutamise ja kontrolli osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 20 esimese lõigu punkti c ja artiklit 42,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2019/787 on määrus (EÜ) nr 110/2008 (2) tunnistatud kehtetuks ja asendatud. Määruse (EL) 2019/787 III peatükis on kehtestatud piiritusjookide sektori geograafiliste tähiste eeskirjad ning antud komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada piiritusjookide turu sujuv toimimine uues õigusraamistikus ning eelkõige lihtsustada ja ratsionaliseerida piiritusjookide geograafiliste tähiste süsteemi toimimist, tuleks selliste õigusaktidega vastu võtta teatavad eeskirjad. Kõnealuste õigusaktidega tuleks asendada komisjoni määruse (EL) nr 716/2013 (3) see osa, mis on tunnistatud kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/1235 (4). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2019/787 on määrus (EÜ) nr 110/2008 (2) tunnistatud kehtetuks ja asendatud. Määruse (EL) 2019/787 III peatükis on kehtestatud piiritusjookide sektori geograafiliste tähiste eeskirjad ning antud komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada piiritusjookide turu sujuv toimimine uues õigusraamistikus ning eelkõige lihtsustada ja ratsionaliseerida piiritusjookide geograafiliste tähiste süsteemi toimimist, tuleks selliste õigusaktidega vastu võtta teatavad eeskirjad. Kõnealuste õigusaktidega tuleks asendada komisjoni määruse (EL) nr 716/2013 (3) see osa, mis on tunnistatud kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/1235 (4).

| (2) | Määrusega (EL) 2019/787 on lubatud mitmel eri liikmesriigist või kolmandast riigist pärit rühmal esitada ühine taotlus piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimiseks. Selguse huvides tuleks kehtestada täiendavad eeskirjad rohkem kui ühe riigi territooriumi hõlmavate ühistaotluste esitamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2019/787 on lubatud mitmel eri liikmesriigist või kolmandast riigist pärit rühmal esitada ühine taotlus piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimiseks. Selguse huvides tuleks kehtestada täiendavad eeskirjad rohkem kui ühe riigi territooriumi hõlmavate ühistaotluste esitamise kohta.

| (3) | Et tagada ühtne ja tõhus menetlus, tuleks kehtestada eeskirjad nõutava teabe ja vormide kohta, mis tuleb esitada registreerimise taotlemisel, tootespetsifikaadis tehtavate liidu tasandi muudatuste heakskiitmise taotlemisel, heakskiidetud standard- ja ajutistest muudatustest teatamisel, vastulausete ja põhjendatud vastuväidete korral, vaidlustamismenetluse kohaste konsultatsioonide lõppemisest teatamisel ning registreeringu kustutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada ühtne ja tõhus menetlus, tuleks kehtestada eeskirjad nõutava teabe ja vormide kohta, mis tuleb esitada registreerimise taotlemisel, tootespetsifikaadis tehtavate liidu tasandi muudatuste heakskiitmise taotlemisel, heakskiidetud standard- ja ajutistest muudatustest teatamisel, vastulausete ja põhjendatud vastuväidete korral, vaidlustamismenetluse kohaste konsultatsioonide lõppemisest teatamisel ning registreeringu kustutamisel.

| (4) | Selliste geograafiliste tähiste, millele kaitset taotletakse, geograafilist piirkonda tuleks tootespetsifikaadis üksikasjalikult, täpselt ja üheselt mõistetaval viisil kirjeldada, et tootjad, pädevad asutused ja kontrolliasutused saaksid tegutseda kindlatel, põhjalikel ja usaldusväärsetel alustel. Lisaks peaks koonddokument sisaldama geograafilise piirkonna lühikokkuvõtet. |
| --- | --- |

(4)

Selliste geograafiliste tähiste, millele kaitset taotletakse, geograafilist piirkonda tuleks tootespetsifikaadis üksikasjalikult, täpselt ja üheselt mõistetaval viisil kirjeldada, et tootjad, pädevad asutused ja kontrolliasutused saaksid tegutseda kindlatel, põhjalikel ja usaldusväärsetel alustel. Lisaks peaks koonddokument sisaldama geograafilise piirkonna lühikokkuvõtet.

| (5) | Juhul kui koos taotlusega esitatud tootespetsifikaadis tehakse tulenevalt komisjoni tähelepanekutest pärast määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 1 kohast läbivaatamist olulisi muudatusi, tuleks liikmesriigi kolmandate isikute huve kaitsta. Sellised muudatused tuleks liikmesriigi tasandil nõuetekohaselt avaldada, et õigustatud huvi omavad füüsilised või juriidilised isikud saaksid nende suhtes vaidlustamismenetluse algatada. |
| --- | --- |

(5)

Juhul kui koos taotlusega esitatud tootespetsifikaadis tehakse tulenevalt komisjoni tähelepanekutest pärast määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 1 kohast läbivaatamist olulisi muudatusi, tuleks liikmesriigi kolmandate isikute huve kaitsta. Sellised muudatused tuleks liikmesriigi tasandil nõuetekohaselt avaldada, et õigustatud huvi omavad füüsilised või juriidilised isikud saaksid nende suhtes vaidlustamismenetluse algatada.

| (6) | Õiguskindluse ja süsteemi tõhusa haldamise huvides tuleks esitada üksikasjalikud eeskirjad vaidlustamismenetluse nõuete ja tähtaegade, liidu muudatuste heakskiitmise taotlemise, heakskiidetud standard- või ajutistest muudatustest teavitamise ning registreeringu kustutamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Õiguskindluse ja süsteemi tõhusa haldamise huvides tuleks esitada üksikasjalikud eeskirjad vaidlustamismenetluse nõuete ja tähtaegade, liidu muudatuste heakskiitmise taotlemise, heakskiidetud standard- või ajutistest muudatustest teavitamise ning registreeringu kustutamise kohta.

| (7) | Määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohaselt peab komisjon jagama vastulauset, mis esitati geograafilise tähise registreerimise taotluse või liidu muudatuse heakskiitmise taotluse või registreeringu kustutamise taotluse kohta, selle asutuse, organi või isikuga, kes asjaomase taotluse esitas. Läbipaistvuse ja menetluse kiirendamise huvides peaks vastulause sisaldama vastulause esitaja nime ja kontaktandmeid. Taotluse esitajal peaks olema võimalus alustada võimaliku vastulause esitajaga viivitamata mitteametlikke konsultatsioone, et selgitada küsimust enne, kui vastulause esitaja saadab põhjendatud vastuväite. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohaselt peab komisjon jagama vastulauset, mis esitati geograafilise tähise registreerimise taotluse või liidu muudatuse heakskiitmise taotluse või registreeringu kustutamise taotluse kohta, selle asutuse, organi või isikuga, kes asjaomase taotluse esitas. Läbipaistvuse ja menetluse kiirendamise huvides peaks vastulause sisaldama vastulause esitaja nime ja kontaktandmeid. Taotluse esitajal peaks olema võimalus alustada võimaliku vastulause esitajaga viivitamata mitteametlikke konsultatsioone, et selgitada küsimust enne, kui vastulause esitaja saadab põhjendatud vastuväite.

| (8) | Kui vastulausele järgneb vastuvõetav põhjendatud vastuväide, peab komisjon esitama sellele asutusele, organile või isikule, kes esitas vastulause ning sellele asutusele, organile või isikule, kes esitas taotluse nimetuse registreerimiseks või muutmiseks või registreeringu kustutamiseks, vastaspoole kontaktandmed, et mõlemad pooled saaksid alustada asjakohaseid konsultatsioone vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõikele 3. |
| --- | --- |

(8)

Kui vastulausele järgneb vastuvõetav põhjendatud vastuväide, peab komisjon esitama sellele asutusele, organile või isikule, kes esitas vastulause ning sellele asutusele, organile või isikule, kes esitas taotluse nimetuse registreerimiseks või muutmiseks või registreeringu kustutamiseks, vastaspoole kontaktandmed, et mõlemad pooled saaksid alustada asjakohaseid konsultatsioone vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõikele 3.

| (9) | Liidu muudatuse heakskiitmise taotluse esitanud taotleja nimi või määruse (EL) 2019/787 artiklite 31 või 32 kohaselt asjaomase registreeringu kustutamise taotluse esitanud füüsilise või juriidilise isiku nimi tuleb avaldada, et identida isikud, kes on algatanud muutmismenetluse või registreeringu kustutamise menetluse, ning võimaldada võimalikel vastulause esitajatel vaidlustada nende õigustatud huvi. |
| --- | --- |

(9)

Liidu muudatuse heakskiitmise taotluse esitanud taotleja nimi või määruse (EL) 2019/787 artiklite 31 või 32 kohaselt asjaomase registreeringu kustutamise taotluse esitanud füüsilise või juriidilise isiku nimi tuleb avaldada, et identida isikud, kes on algatanud muutmismenetluse või registreeringu kustutamise menetluse, ning võimaldada võimalikel vastulause esitajatel vaidlustada nende õigustatud huvi.

| (10) | Vastavalt uuele pädevuste süsteemile muudatuste tegemiseks, millele on osutatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 31, on heakskiidetud standard- ja ajutised muudatused vaja avaldada Euroopa Liidu Teatajas, et need avalikustada ja muuta need kohaldatavaks liidu territooriumil. Kolmandast riigist pärit geograafilist tähist käsitleva heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine, millest füüsiline või juriidiline isik on teatanud, võib sisaldada isikuandmeid, et identida isik, kes vastutab sellise muudatuse edastamise eest. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt uuele pädevuste süsteemile muudatuste tegemiseks, millele on osutatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 31, on heakskiidetud standard- ja ajutised muudatused vaja avaldada Euroopa Liidu Teatajas, et need avalikustada ja muuta need kohaldatavaks liidu territooriumil. Kolmandast riigist pärit geograafilist tähist käsitleva heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine, millest füüsiline või juriidiline isik on teatanud, võib sisaldada isikuandmeid, et identida isik, kes vastutab sellise muudatuse edastamise eest.

| (11) | Jätkuvalt tuleks kasutada rakendusmääruses (EL) nr 668/2014 (5) sätestatud kehtivaid eeskirju liidu sümboli kujutamise kohta põllumajandustoodete ja toidu kaitstud geograafiliste tähistel, et tarbijad kaitstud geograafilist tähist kandva piiritusjoogi ära tunneksid. |
| --- | --- |

(11)

Jätkuvalt tuleks kasutada rakendusmääruses (EL) nr 668/2014 (5) sätestatud kehtivaid eeskirju liidu sümboli kujutamise kohta põllumajandustoodete ja toidu kaitstud geograafiliste tähistel, et tarbijad kaitstud geograafilist tähist kandva piiritusjoogi ära tunneksid.

| (12) | Geograafilise tähise lisaväärtus põhineb tarbijate usaldusel. Kava on usaldusväärne üksnes siis, kui seda toetab tõhus järelevalve, kontroll ja auditeerimine, mis hõlmab kontrollisüsteemi kõigis tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappides ja mida haldavad pädevad asutused, kelle liikmesriigid on määranud vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 43 lõikele 1 koostoimes kõnealuse määruse artikli 38 lõikega 2. Ühtse turu optimaalseks toimimiseks on oluline, et tootjad saaksid eri kontekstis, näiteks tolliametnike kontrolli, turuinspektsiooni või kaubandusettevõtjate nõudmise korral kiiresti ja lihtsalt tõendada, et neil on õigus kasutada kaitstud nimetust. Liikmesriikide kehtestatud süsteem peaks samuti tagama, et eeskirju täitvate tootjate puhul kontrollitakse nende toote vastavust tootespetsifikaadile. |
| --- | --- |

(12)

Geograafilise tähise lisaväärtus põhineb tarbijate usaldusel. Kava on usaldusväärne üksnes siis, kui seda toetab tõhus järelevalve, kontroll ja auditeerimine, mis hõlmab kontrollisüsteemi kõigis tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappides ja mida haldavad pädevad asutused, kelle liikmesriigid on määranud vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 43 lõikele 1 koostoimes kõnealuse määruse artikli 38 lõikega 2. Ühtse turu optimaalseks toimimiseks on oluline, et tootjad saaksid eri kontekstis, näiteks tolliametnike kontrolli, turuinspektsiooni või kaubandusettevõtjate nõudmise korral kiiresti ja lihtsalt tõendada, et neil on õigus kasutada kaitstud nimetust. Liikmesriikide kehtestatud süsteem peaks samuti tagama, et eeskirju täitvate tootjate puhul kontrollitakse nende toote vastavust tootespetsifikaadile.

| (13) | Vaja oleks kehtestada eeskirjad ja vormid kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud geograafilist tähist kandvate piiritusjookide sertifitseerimise tõendamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Vaja oleks kehtestada eeskirjad ja vormid kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud geograafilist tähist kandvate piiritusjookide sertifitseerimise tõendamiseks.

| (14) | Tõhusa haldusjuhtimise huvides ning võttes arvesse komisjoni loodud teabesüsteemide kasutamisel saadud kogemusi, tuleks lihtsustada teabevahetust liikmesriikide ja komisjoni vahel ning teavet tuleks vahetada komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/1183 (6) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1185 (7) kohaselt. |
| --- | --- |

(14)

Tõhusa haldusjuhtimise huvides ning võttes arvesse komisjoni loodud teabesüsteemide kasutamisel saadud kogemusi, tuleks lihtsustada teabevahetust liikmesriikide ja komisjoni vahel ning teavet tuleks vahetada komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/1183 (6) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1185 (7) kohaselt.

| (15) | Toidu, veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud veinide geograafiliste tähiste kaitse taotluste haldamiseks on komisjon on loonud teabesüsteemi eAmbrosia. Liikmesriigid ja komisjon peaksid jätkama selle süsteemi kasutamist piiritusjookide puhul, et saada teavet kaitsetaotlustega seotud menetluste ja tootespetsifikaadi muudatuste heakskiitmise kohta. Siiski ei tohiks range akrediteerimissüsteemi tõttu kasutada seda süsteemi teabevahetuseks liikmesriikidega vaidlustamismenetluse ja registreeringu kustutamise taotluste teemal ning kuna digiturvalisus ei ole veel täielikult tagatud, ei tohiks seda kasutada ka kolmandate riikidega suhtlemisel. Vaidlustamismenetluse ja registreeringu kustutamise taotluste teemal peaks liikmesriikide pädevate asutuste, kolmandate riikide pädevate asutuste ja tootjate ning määruse (EL) 2019/787 kohaselt õiguspärast huvi omavate füüsiliste ja juriidiliste isikute teabevahetus komisjoniga toimuma elektronposti teel. |
| --- | --- |

(15)

Toidu, veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud veinide geograafiliste tähiste kaitse taotluste haldamiseks on komisjon on loonud teabesüsteemi eAmbrosia. Liikmesriigid ja komisjon peaksid jätkama selle süsteemi kasutamist piiritusjookide puhul, et saada teavet kaitsetaotlustega seotud menetluste ja tootespetsifikaadi muudatuste heakskiitmise kohta. Siiski ei tohiks range akrediteerimissüsteemi tõttu kasutada seda süsteemi teabevahetuseks liikmesriikidega vaidlustamismenetluse ja registreeringu kustutamise taotluste teemal ning kuna digiturvalisus ei ole veel täielikult tagatud, ei tohiks seda kasutada ka kolmandate riikidega suhtlemisel. Vaidlustamismenetluse ja registreeringu kustutamise taotluste teemal peaks liikmesriikide pädevate asutuste, kolmandate riikide pädevate asutuste ja tootjate ning määruse (EL) 2019/787 kohaselt õiguspärast huvi omavate füüsiliste ja juriidiliste isikute teabevahetus komisjoniga toimuma elektronposti teel.

| (16) | Vaja oleks kindlaks määrata viis, kuidas komisjon teeb piiritusjookide sektori geograafilised tähised avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(16)

Vaja oleks kindlaks määrata viis, kuidas komisjon teeb piiritusjookide sektori geograafilised tähised avalikkusele kättesaadavaks.

| (17) | Komisjon ja liikmesriigid teostavad liidust pärit piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimist, tootespetsifikaadi muutmist ja registreeringu kustutamist ning kontrollimenetlusi vastavalt määrusele (EL) 2019/787, delegeeritud määrusele (EL) 2021/1235 ja käesolevale määrusele. Komisjon ja liikmesriigid vastutavad iga menetluse eri etappide eest. Liikmesriigid vastutavad esimese etapi eest, millesse kuulub tootjarühmalt taotluse saamine, selle hindamine, sealhulgas riigisisese vaidlustamismenetluse korraldamine, ning pärast hindamise tulemuste saamist taotluse esitamine komisjonile. Komisjon vastutab taotluste läbivaatamise eest, sealhulgas ülemaailmse vaidlustamismenetluse korraldamise ja geograafilisele tähisele kaitse andmise otsuse tegemise eest. Komisjon teostab vastavaid menetlusi ka kolmandatest riikidest pärit geograafiliste tähiste suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon ja liikmesriigid teostavad liidust pärit piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimist, tootespetsifikaadi muutmist ja registreeringu kustutamist ning kontrollimenetlusi vastavalt määrusele (EL) 2019/787, delegeeritud määrusele (EL) 2021/1235 ja käesolevale määrusele. Komisjon ja liikmesriigid vastutavad iga menetluse eri etappide eest. Liikmesriigid vastutavad esimese etapi eest, millesse kuulub tootjarühmalt taotluse saamine, selle hindamine, sealhulgas riigisisese vaidlustamismenetluse korraldamine, ning pärast hindamise tulemuste saamist taotluse esitamine komisjonile. Komisjon vastutab taotluste läbivaatamise eest, sealhulgas ülemaailmse vaidlustamismenetluse korraldamise ja geograafilisele tähisele kaitse andmise otsuse tegemise eest. Komisjon teostab vastavaid menetlusi ka kolmandatest riikidest pärit geograafiliste tähiste suhtes.

| (18) | Selleks et isikuandmetega kokkupuudet oleks võimalikult vähe, tuleks nende dokumentide puhul, mida tuleb asjaomaste menetluste käigus esitada, nõuda isikuandmete edastamist nii vähe kui võimalik. Sellest hoolimata võib komisjonil ja liikmesriikidel tekkida vajadus töödelda teavet, mis sisaldab isikuandmeid, näiteks nimesid ja kontaktandmeid. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib olla vaja sellised andmed avalikustada. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et isikuandmetega kokkupuudet oleks võimalikult vähe, tuleks nende dokumentide puhul, mida tuleb asjaomaste menetluste käigus esitada, nõuda isikuandmete edastamist nii vähe kui võimalik. Sellest hoolimata võib komisjonil ja liikmesriikidel tekkida vajadus töödelda teavet, mis sisaldab isikuandmeid, näiteks nimesid ja kontaktandmeid. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib olla vaja sellised andmed avalikustada.

| (19) | Kui komisjon kõnealuste menetluste käigus isikuandmeid töötleb, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (8). Vaja oleks selgitada, et kui komisjoni töötleb isikuandmeid menetlustes, mille eest ta määruse (EL) 2019/787 kohaselt vastutab, tuleb teda käsitada vastutava töötlejana määruse (EL) 2018/1725 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Kui komisjon kõnealuste menetluste käigus isikuandmeid töötleb, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (8). Vaja oleks selgitada, et kui komisjoni töötleb isikuandmeid menetlustes, mille eest ta määruse (EL) 2019/787 kohaselt vastutab, tuleb teda käsitada vastutava töötlejana määruse (EL) 2018/1725 tähenduses.

| (20) | Kui liikmesriik kõnealuste menetluste käigus isikuandmeid töötleb, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (9). Vaja oleks selgitada, et kui liikmesriigi pädevad ametiasutused töötlevad isikuandmeid menetlustes, mille eest nad määruse (EL) 2019/787 kohaselt vastutavad, tuleb neid käsitada vastutavate töötlejatena määruse (EL) 2016/679 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Kui liikmesriik kõnealuste menetluste käigus isikuandmeid töötleb, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (9). Vaja oleks selgitada, et kui liikmesriigi pädevad ametiasutused töötlevad isikuandmeid menetlustes, mille eest nad määruse (EL) 2019/787 kohaselt vastutavad, tuleb neid käsitada vastutavate töötlejatena määruse (EL) 2016/679 tähenduses.

| (21) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piiritusjoogituru komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piiritusjoogituru komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Sissejuhatavad sätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millega kohaldatakse piiritusjookide geograafiliste tähiste määrust (EL) 2019/787 ja mis hõlmavad eelkõige järgmist:

| a) | registreerimise taotlemine; |
| --- | --- |

a)

registreerimise taotlemine;

| b) | vaidlustamismenetlus; |
| --- | --- |

b)

vaidlustamismenetlus;

| c) | tootespetsifikaadi muutmine; |
| --- | --- |

c)

tootespetsifikaadi muutmine;

| d) | registreeringu kustutamine; |
| --- | --- |

d)

registreeringu kustutamine;

| e) | liidu sümboli kasutamine; |
| --- | --- |

e)

liidu sümboli kasutamine;

| f) | kontrollid; |
| --- | --- |

f)

kontrollid;

| g) | teabevahetus. |
| --- | --- |

g)

teabevahetus.

II PEATÜKK

Erisätted

1. JAGU

REGISTREERIMISE TAOTLEMINE

Artikkel 2

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõikele 2) Ühistaotlused

1.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 24 lõike 4 kohaldamisel peavad kõik asjaomased liikmesriigid ja kolmandad riigid vastama geograafilise tähise registreerimise ühistaotluste puhul määruse (EL) 2019/787 artiklis 23 ja delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 artiklis 2 sätestatud nõuetele. Delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 artiklit 3 kohaldatakse kõigi asjaomaste liikmesriikide suhtes.

2.   Sellest liikmesriigist, kolmanda riigi ametiasutusest või kolmandas riigis asutatud taotlejast, kes edastab lõikes 1 osutatud ühistaotluse komisjonile, saab kontaktisik, kellele komisjon mis tahes teated või otsused edastab.

Artikkel 3

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõikele 2) Koonddokument

1.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 23 lõike 1 esimese lõigu punkti c ja artikli 23 lõike 2 punkti b kohaldamisel peab koonddokument olema kokkuvõtlik ega tohi ületada 2 500 sõna, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

2.   Kui taotlus on seotud liikmesriigis asuva geograafilise piirkonnaga, koostatakse koonddokument vastavalt artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud digisüsteemides kättesaadavaks tehtud vormile.

3.   Kui taotlus on seotud kolmandas riigis asuva geograafilise piirkonnaga, kasutab kolmanda riigi asutus või kolmandas riigis asutatud taotleja I lisas esitatud koonddokumendi näidist. Selliselt esitatud teabe võib komisjon sisestada oma digisüsteemidesse.

4.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka sellise koonddokumendi suhtes, mille avaldamist on taotletud vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõikele 6.

Artikkel 4

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõike 1 punktile a) Geograafiline piirkond

Määruse (EL) 2019/787 artikli 22 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud geograafiline piirkond määratletakse tootespetsifikaadis täpselt ja selgelt, viidates võimaluse korral füüsilistele või halduspiiridele.

Artikkel 5

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõikele 2) Täiendav riikliku läbivaatamise menetlus

Kui pärast määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõikes 1 osutatud teabevahetust komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel tehakse tootespetsifikaadis olulisi muudatusi, avaldatakse need muudatused asjaomases liikmesriigis nii, et iga õigustatud huvi omav füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud või elab kõnealuse liikmesriigi territooriumil, saaks vaidlustada muudatuse enne koonddokumendi uue versiooni saatmist komisjonile.

Juhul kui tuleb teha täiendav riigisisene vaidlustamismenetlus, võib komisjon asjaomase liikmesriigi taotlusel pikendada määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõikes 1 osutatud märkuste esitamise tähtaega kuni kuue kuuni.

Ajakohastatakse elektroonilist viidet tootespetsifikaadi avaldamisele ning see peab viima vastava tootespetsifikaadi konsolideeritud versioonile.

2. JAGU

VAIDLUSTAMISMENETLUS

Artikkel 6

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõike 1 punktile b) Vaidlustamise menetluskord

1.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 esimeses lõigus osutatud vastulause sisaldab järgmist:

| a) | Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud nimetus, mida vaidlustatakse; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud nimetus, mida vaidlustatakse;

| b) | viide Euroopa Liidu Teataja C-seeriale, milles asjaomase nimetuse registreerimise taotlus, liidu muudatuse taotlus või registreeringu kustutamise taotlus on avaldatud; |
| --- | --- |

b)

viide Euroopa Liidu Teataja C-seeriale, milles asjaomase nimetuse registreerimise taotlus, liidu muudatuse taotlus või registreeringu kustutamise taotlus on avaldatud;

| c) | vastulause esitanud liikmesriigi või kolmanda riigi ametiasutuse või füüsilise või juriidilise isiku nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

vastulause esitanud liikmesriigi või kolmanda riigi ametiasutuse või füüsilise või juriidilise isiku nimi ja kontaktandmed;

| d) | avaldus selle kohta, et taotlus võib olla vastuolus määruse (EL) 2019/787 III peatüki nõuetega. |
| --- | --- |

d)

avaldus selle kohta, et taotlus võib olla vastuolus määruse (EL) 2019/787 III peatüki nõuetega.

Vastulause koostatakse II lisas esitatud vormi kohaselt.

2.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 2 esimeses lõigus osutatud põhjendatud vastuväide sisaldab järgmist:

| a) | Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud nimetus, mida vaidlustatakse; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud nimetus, mida vaidlustatakse;

| b) | viide Euroopa Liidu Teataja C-seeriale, milles vaidlustatud nimetus on avaldatud; |
| --- | --- |

b)

viide Euroopa Liidu Teataja C-seeriale, milles vaidlustatud nimetus on avaldatud;

| c) | põhjendatud vastuväite esitanud liikmesriigi ametiasutuse või kolmanda riigi ametiasutuse või füüsilise või juriidilise isiku nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

põhjendatud vastuväite esitanud liikmesriigi ametiasutuse või kolmanda riigi ametiasutuse või füüsilise või juriidilise isiku nimi ja kontaktandmed;

| d) | vastulause esitanud füüsilise või juriidilise isiku õigustatud huvi kirjeldus; nõuet ei kohaldata riigi ametiasutuste suhtes; |
| --- | --- |

d)

vastulause esitanud füüsilise või juriidilise isiku õigustatud huvi kirjeldus; nõuet ei kohaldata riigi ametiasutuste suhtes;

| e) | määruse (EL) 2019/787 artiklis 28 osutatud vaidlustamise põhjendused; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) 2019/787 artiklis 28 osutatud vaidlustamise põhjendused;

| f) | vaidlustamise tõenduseks esitatud faktide, tõendite ja märkuste üksikasjad. |
| --- | --- |

f)

vaidlustamise tõenduseks esitatud faktide, tõendite ja märkuste üksikasjad.

Põhjendatud vastuväitele võib vajaduse korral lisada täiendavaid dokumente.

Põhjendatud vastuväide koostatakse III lisas esitatud vormi kohaselt. Erandina võib komisjon aktsepteerida sellist põhjendatud vastuväidet, mis ei ole koostatud vastavalt nimetatud vormile, kuid milles on esitatud kogu käesolevas artiklis nõutud teave.

3.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 viienda lõigu kohaldamisel edastatakse vastulause esitanud asutuse või isiku nimi ja kontaktandmed asutusele, organile või isikule, kes esitas registreerimistaotluse, liidu muudatuse heakskiitmise taotluse või registreeringu kustutamise taotluse.

4.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 3 kohaldamisel edastatakse põhjendatud vastuväite esitanud asutuse või isiku nimi ja kontaktandmed ning registreerimistaotluse või liidu muudatuse heakskiitmise taotluse või registreeringu kustutamise taotluse esitanud asutuse, organi või isiku nimi ja kontaktandmed teisele osapoolele.

5.   Komisjoni teavitatakse määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõikes 3 osutatud konsultatsioonide tulemustest ühe kuu jooksul pärast konsultatsioonide lõppemist. Selline teade sisaldab järgmist:

| a) | Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud nimetus, mida vaidlustatakse; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud nimetus, mida vaidlustatakse;

| b) | viide Euroopa Liidu Teataja C-seeriale, milles vaidlustatud nimetus on avaldatud; |
| --- | --- |

b)

viide Euroopa Liidu Teataja C-seeriale, milles vaidlustatud nimetus on avaldatud;

| c) | vaidlustaja(te) nimi (nimed); |
| --- | --- |

c)

vaidlustaja(te) nimi (nimed);

| d) | konsultatsioonide tulemus; |
| --- | --- |

d)

konsultatsioonide tulemus;

| e) | märge selle kohta, kas koonddokumenti või tootespetsifikaati on muudetud ja asjaomase muudatuste kirjeldus. |
| --- | --- |

e)

märge selle kohta, kas koonddokumenti või tootespetsifikaati on muudetud ja asjaomase muudatuste kirjeldus.

Vaidlustamismenetluse kohaselt toimunud konsultatsioonide lõppemise teade koostatakse vastavalt käesoleva määruse IV lisas esitatud vormile.

3. JAGU

TOOTESPETSIFIKAADI MUUDATUSED

Artikkel 7

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõike 1 punktile c) Taotlused liidu muudatuste kohta

1.   Tootespetsifikaadis tehtud liidu muudatuse heakskiitmise taotlus, millele on osutatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 31, sisaldab järgmist:

| a) | nimetus, mida muudatus hõlmab; |
| --- | --- |

a)

nimetus, mida muudatus hõlmab;

| b) | taotleja nimi ja kontaktandmed ning taotleja õigustatud huvi kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

taotleja nimi ja kontaktandmed ning taotleja õigustatud huvi kirjeldus;

| c) | tootespetsifikaadi ja koonddokumendi osad, mida muutmine hõlmab; |
| --- | --- |

c)

tootespetsifikaadi ja koonddokumendi osad, mida muutmine hõlmab;

| d) | selgitus selle kohta, miks muudatus(ed) kuulub (kuuluvad) mõiste „liidu muudatus“ alla, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/787 artiklis 31; |
| --- | --- |

d)

selgitus selle kohta, miks muudatus(ed) kuulub (kuuluvad) mõiste „liidu muudatus“ alla, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/787 artiklis 31;

| e) | iga kavandatud muudatuse põhjalik kirjeldus ja konkreetsed põhjused; |
| --- | --- |

e)

iga kavandatud muudatuse põhjalik kirjeldus ja konkreetsed põhjused;

| f) | konsolideeritud koonddokument muudetud kujul; |
| --- | --- |

f)

konsolideeritud koonddokument muudetud kujul;

| g) | elektrooniline viide muudetud konsolideeritud tootespetsifikaadi avaldamisele; |
| --- | --- |

g)

elektrooniline viide muudetud konsolideeritud tootespetsifikaadi avaldamisele;

| h) | liikmesriigi kinnitus, et tema hinnangul vastab taotlus määruse (EL) 2019/787 nõuetele ja selle alusel vastu võetud sätetele; |
| --- | --- |

h)

liikmesriigi kinnitus, et tema hinnangul vastab taotlus määruse (EL) 2019/787 nõuetele ja selle alusel vastu võetud sätetele;

| i) | kolmandatest riikidest pärit taotluste puhul tõend selle kohta, et taotletud muudatus on kooskõlas asjaomases kolmandas riigis kehtivate õigusaktidega, milles käsitletakse geograafiliste tähiste kaitset. |
| --- | --- |

i)

kolmandatest riikidest pärit taotluste puhul tõend selle kohta, et taotletud muudatus on kooskõlas asjaomases kolmandas riigis kehtivate õigusaktidega, milles käsitletakse geograafiliste tähiste kaitset.

Punktis e osutatud kirjeldus ja põhjused ning punktis f osutatud dokument ei tohi olla pikem kui 2 500 sõna, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

2.   Liidu muudatuse heakskiitmise taotlus peab olema kokkuvõtlik ega tohi ületada 5 000 sõna, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Liikmesriigi taotlus peab olema koostatud vastavalt artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud digisüsteemides kättesaadavaks tehtud vormile. Kolmandatest riikidest pärit taotlejad kasutavad V lisas esitatud vormi. Sel viisil esitatud teabe võib komisjon sisestada oma digisüsteemidesse.

3.   Muudetud koonddokument koostatakse vastavalt artiklile 3. Kolmanda riigi taotlus võib sisaldada tootespetsifikaadi avaldamise elektroonilise viite asemel tootespetsifikaadi konsolideeritud versiooni.

4.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 31 lõike 4 kohaldamisel koostoimes kõnealuse määruse artikli 26 lõikega 2 avaldab komisjon lisaks muudetud koonddokumendile ja muudetud tootespetsifikaadi avaldamisviitele ka tootespetsifikaadis tehtud liidu muudatuse heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Kõnealuse taotluse osana avaldatakse nende füüsiliste või juriidiliste isikute või liikmesriigi või kolmandate riikide ametnike nimed, kes taotluse esitasid.

Artikkel 8

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõike 1 punktile c) Standardmuudatusest teatamine

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 artikli 8 lõike 2 teise lõigu ning artikli 8 lõigete 3, 7 ja 8 kohane teade tootespetsifikaadis tehtud heakskiidetud standardmuudatuse kohta sisaldab järgmist:

| a) | viide kaitstud nimetusele, mida standardmuudatus hõlmab; |
| --- | --- |

a)

viide kaitstud nimetusele, mida standardmuudatus hõlmab;

| b) | selgitus selle kohta, miks muudatus kuulub mõiste „standardmuudatus“ alla, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/787 artikli 31; |
| --- | --- |

b)

selgitus selle kohta, miks muudatus kuulub mõiste „standardmuudatus“ alla, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/787 artikli 31;

| c) | heakskiidetud muudatuse kirjeldus koos täpsustusega, kas muudatusega kaasneb koonddokumendi muutmine; |
| --- | --- |

c)

heakskiidetud muudatuse kirjeldus koos täpsustusega, kas muudatusega kaasneb koonddokumendi muutmine;

| d) | kokkuvõte põhjustest, miks muudatus on vajalik; |
| --- | --- |

d)

kokkuvõte põhjustest, miks muudatus on vajalik;

| e) | otsus, millega kiidetakse heaks delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 artikli 8 lõigetes 2 ja 3 osutatud standardmuudatus; |
| --- | --- |

e)

otsus, millega kiidetakse heaks delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 artikli 8 lõigetes 2 ja 3 osutatud standardmuudatus;

| f) | vajaduse korral konsolideeritud koonddokument muudetud kujul; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral konsolideeritud koonddokument muudetud kujul;

| g) | elektrooniline viide muudetud konsolideeritud tootespetsifikaadi avaldamisele. |
| --- | --- |

g)

elektrooniline viide muudetud konsolideeritud tootespetsifikaadi avaldamisele.

2.   Kui teate esitab liikmesriik, sisaldab see kinnitust, et asjaomase liikmesriigi hinnangul vastab heakskiidetud muudatus määruse (EL) 2019/787 nõuetele ja selle alusel vastu võetud sätetele.

3.   Kolmandatest riikidest pärit piiritusjookide puhul märgitakse kolmanda riigi ametiasutuste või õigustatud huvi omava kolmanda riigi taotleja teates teate saatnud kolmanda riigi või taotleja nimi ning lisatakse tõend selle kohta, et muudatust kohaldatakse kolmandas riigis. Teade võib tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite asemel sisaldada avaldatud tootespetsifikaati.

4.   Teade liikmesriigi poolt heaks kiidetud standardmuudatuse kohta on koostatud vastavalt digisüsteemides kättesaadavaks tehtud vormile, millele on osutatud artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a. Kolmandate riikide teadete puhul kasutatakse VI lisas esitatud vormi. Komisjon võib sellise teabe sisestada oma digisüsteemidesse.

5.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 artikli 8 lõike 5 kohaldamisel avaldatakse teate osana sellise liikmesriigi või kolmanda riigi või füüsilise või juriidilise isiku nimi, kes esitab teate geograafilise tähise tootespetsifikaadis tehtud heakskiidetud standardmuudatuse kohta.

Artikkel 9

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõike 1 punktile c) Ajutisest muudatusest teatamine

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 artikli 10 lõigete 1–4 kohane teade tootespetsifikaadis tehtud heakskiidetud ajutise muudatuse kohta sisaldab järgmist:

| a) | viide kaitstud nimetusele, mida muudatus hõlmab; |
| --- | --- |

a)

viide kaitstud nimetusele, mida muudatus hõlmab;

| b) | heakskiidetud ajutise muudatuse kirjeldus koos määruse (EL) 2019/787 artikli 31 lõikes 3 osutatud ajutist muudatust toetavate põhjendustega; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud ajutise muudatuse kirjeldus koos määruse (EL) 2019/787 artikli 31 lõikes 3 osutatud ajutist muudatust toetavate põhjendustega;

| c) | viide pädevate asutuste poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetustele või ebasoodsatele ilmastikutingimustele või kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisele; |
| --- | --- |

c)

viide pädevate asutuste poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetustele või ebasoodsatele ilmastikutingimustele või kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisele;

| d) | ajutise muudatuse heakskiitmise siseriikliku otsuse avaldamist käsitlev elektrooniline viide. |
| --- | --- |

d)

ajutise muudatuse heakskiitmise siseriikliku otsuse avaldamist käsitlev elektrooniline viide.

2.   Kui teate esitab liikmesriik, peab see sisaldama kinnitust, et asjaomase liikmesriigi hinnangul vastab heakskiidetud muudatus määruse (EL) 2019/787 nõuetele ja selle alusel vastu võetud sätetele.

3.   Kolmandatest riikidest pärit piiritusjookide puhul märgitakse kolmanda riigi ametiasutuste või õigustatud huvi omava kolmanda riigi taotleja teates teate saatnud kolmanda riigi või taotleja nimi ning lisatakse tõend selle kohta, et muudatust kohaldatakse kolmandas riigis. Elektroonilise viite asemel tootespetsifikaadi avaldamisele võib teade sisaldada riiklikku otsust, millega kiidetakse ajutine muudatus avaldatud kujul heaks.

4.   Teade liikmesriigi tehtud heakskiidetud ajutise muudatuse kohta on koostatud vastavalt artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud digisüsteemides kättesaadavaks tehtud vormile. Kolmandate riikide teadete puhul kasutatakse VII lisas esitatud vormi. Komisjon võib sellise teabe sisestada oma digisüsteemidesse.

5.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 artikli 10 lõike 5 kohaldamisel avaldatakse teate osana sellise liikmesriigi või kolmanda riigi või füüsilise või juriidilise isiku nimi, kes esitab teate geograafilise tähise tootespetsifikaadis tehtud heakskiidetud standardmuudatuse kohta.

4. JAGU

REGISTREERINGU KUSTUTAMINE

Artikkel 10

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõike 1 punktile d) Registreeringu kustutamise taotlused

1.   Taotlus kustutada päritolunimetuse või geograafilise tähise registreering, vastavalt määruse (EL) 2019/787 artiklile 32, sisaldab järgmist:

| a) | viide kaitstud nimetusele, mida muudatus hõlmab; |
| --- | --- |

a)

viide kaitstud nimetusele, mida muudatus hõlmab;

| b) | liikmesriik või kolmas riik, kuhu geograafiline piirkond kuulub; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik või kolmas riik, kuhu geograafiline piirkond kuulub;

| c) | registreeringut kustutada sooviva ametiasutuse või füüsilise või juriidilise isiku nimi ja kontaktandmed; Kui registreeringu kustutamist taotleb füüsiline isik, võib nime ja muud isikuandmed jätta taotlusest välja ja saata need komisjonile eraldi; |
| --- | --- |

c)

registreeringut kustutada sooviva ametiasutuse või füüsilise või juriidilise isiku nimi ja kontaktandmed; Kui registreeringu kustutamist taotleb füüsiline isik, võib nime ja muud isikuandmed jätta taotlusest välja ja saata need komisjonile eraldi;

| d) | Registreeringu kustutamise taotluse esitanud füüsilise või juriidilise isiku õigustatud huvi kirjeldus. Nõuet ei kohaldata riigi ametiasutuste suhtes; |
| --- | --- |

d)

Registreeringu kustutamise taotluse esitanud füüsilise või juriidilise isiku õigustatud huvi kirjeldus. Nõuet ei kohaldata riigi ametiasutuste suhtes;

| e) | märge registreeringu kustutamise põhjuste kohta; |
| --- | --- |

e)

märge registreeringu kustutamise põhjuste kohta;

| f) | asjaolude üksikasjalik kirjeldus, tõendusmaterjal ja märkused registreeringu kustutamise toetuseks; |
| --- | --- |

f)

asjaolude üksikasjalik kirjeldus, tõendusmaterjal ja märkused registreeringu kustutamise toetuseks;

| g) | liikmesriigi kinnitus, et tema hinnangul vastab registreeringu kustutamise taotlus määruse (EL) 2019/787 artikli 32 nõuetele ja selle alusel vastu võetud sätetele. |
| --- | --- |

g)

liikmesriigi kinnitus, et tema hinnangul vastab registreeringu kustutamise taotlus määruse (EL) 2019/787 artikli 32 nõuetele ja selle alusel vastu võetud sätetele.

Registreeringu kustutamise taotlusele võib vajaduse korral lisada täiendavaid dokumente.

2.   Registreeringu kustutamise taotlus koostatakse VIII lisas esitatud vormi kohaselt.

3.   Määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 teise lõigu kohaldamisel koostoimes kõnealuse määruse artikli 26 lõikega 2 avaldab komisjon registreeringu kustutamise taotluse Euroopa Liidu Teataja C-seerias. Kõnealuse taotluse osana avaldatakse nende füüsiliste või juriidiliste isikute või liikmesriigi või kolmandate riikide ametnike nimed, kes registreeringu kustutamise taotluse esitasid.

5. JAGU

LIIDU SÜMBOLI KASUTAMINE

Artikkel 11

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 20 punktile c) Liidu sümbol

Geograafilise tähise kaitsele osutavat liidu sümbolit, millele on viidatud määruse (EL) 2019/787 artikli 16, kasutatakse vastavalt rakendusmääruse(EL) nr 668/2014 X lisas sätestatule.

6. JAGU

KONTROLLID

Artikkel 12

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõikele 1 punktile e) Tootespetsifikaadile vastavuse kontroll

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „geograafilise tähisega piiritusjoogi tootja“ või „geograafilise tähisega piiritusjoogi töötleja“ (edaspidi vastavalt „tootja“ või „töötleja“) ettevõtjat, kelle tegevus on hõlmatud asjaomase geograafilise tähise tootespetsifikaadiga.

2.   Iga määruse (EL) 2019/787 III peatükis sätestatud eeskirjadele vastava tootja või töötleja puhul on õigus teha kõnealuse määruse artikli 38 kohaselt kehtestatud nõuetele vastavuse kontrolli. Tootja või töötleja annab oma tegevusest aru määruse (EL) 2019/787 artikli 38 lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud pädevale asutusele.

3.   Tootja või töötleja, kelle toode vastab määruse (EL) 2019/787 artiklis 38 osutatud kontrollimenetluse tulemusel kõnealuse määruse kohaselt kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadile, saab kas:

| a) | sertifikaadi, mis võib olla kinnitatud koopia ja mis tõendab vastavust tootespetsifikaadile. Sertifikaat peab olema vähemalt elektroonilisel kujul ja selle võib teha kättesaadavaks veebisaidil, millele tootjal või töötlejal on juurdepääs ja kust tootja või töötleja saab sertifikaadi alla laadida. Sertifikaadil peab olema märgitud selle väljaandmise kuupäev. Sertifitseeritud tootjad või töötlejad teevad oma sertifikaadi kättesaadavaks kõikidele ametlikele kontrolliinspektsioonidele või muudele täitevasutustele. Samuti võivad nad teha oma sertifikaadi kättesaadavaks üldsusele või isikutele, kes võivad äritegevuse käigus sertifitseerimistõendit nõuda. Sertifikaat on ladina tähtedega või sellele on lisatud transkriptsioon või transliteratsioon ladina tähtedega; või |
| --- | --- |

a)

sertifikaadi, mis võib olla kinnitatud koopia ja mis tõendab vastavust tootespetsifikaadile. Sertifikaat peab olema vähemalt elektroonilisel kujul ja selle võib teha kättesaadavaks veebisaidil, millele tootjal või töötlejal on juurdepääs ja kust tootja või töötleja saab sertifikaadi alla laadida. Sertifikaadil peab olema märgitud selle väljaandmise kuupäev. Sertifitseeritud tootjad või töötlejad teevad oma sertifikaadi kättesaadavaks kõikidele ametlikele kontrolliinspektsioonidele või muudele täitevasutustele. Samuti võivad nad teha oma sertifikaadi kättesaadavaks üldsusele või isikutele, kes võivad äritegevuse käigus sertifitseerimistõendit nõuda. Sertifikaat on ladina tähtedega või sellele on lisatud transkriptsioon või transliteratsioon ladina tähtedega; või

| b) | ta lisatakse pädeva asutuse kehtestatud heakskiidetud tootjate või töötlejate nimekirja. Nimekiri, mis võib olla asjakohane väljavõte täielikust nimekirjast, tehakse kättesaadavaks igale nimekirjas olevale tootjale või töötlejale. Nimekiri peab olema vähemalt elektroonilisel kujul ja selle võib teha kättesaadavaks veebisaidil, millele tootjal või töötlejal on juurdepääs ja kust tootja või töötleja saab asjakohase nimekirja ametliku väljavõtte alla laadida. Nimekirjas märgitakse selle koostamise kuupäev. Tootjad või töötlejad teevad oma nimekirja kättesaadavaks kõikidele ametlikele kontrolliinspektsioonidele või muudele täitevasutustele. Samuti võivad nad teha oma nimekirja kättesaadavaks üldsusele või isikutele, kes võivad äritegevuse käigus seda nimekirja nõuda. Nimekiri on ladina tähtedega või sellele on lisatud transkriptsioon või transliteratsioon ladina tähtedega. |
| --- | --- |

b)

ta lisatakse pädeva asutuse kehtestatud heakskiidetud tootjate või töötlejate nimekirja. Nimekiri, mis võib olla asjakohane väljavõte täielikust nimekirjast, tehakse kättesaadavaks igale nimekirjas olevale tootjale või töötlejale. Nimekiri peab olema vähemalt elektroonilisel kujul ja selle võib teha kättesaadavaks veebisaidil, millele tootjal või töötlejal on juurdepääs ja kust tootja või töötleja saab asjakohase nimekirja ametliku väljavõtte alla laadida. Nimekirjas märgitakse selle koostamise kuupäev. Tootjad või töötlejad teevad oma nimekirja kättesaadavaks kõikidele ametlikele kontrolliinspektsioonidele või muudele täitevasutustele. Samuti võivad nad teha oma nimekirja kättesaadavaks üldsusele või isikutele, kes võivad äritegevuse käigus seda nimekirja nõuda. Nimekiri on ladina tähtedega või sellele on lisatud transkriptsioon või transliteratsioon ladina tähtedega.

4.   Lõikes 3 osutatud sertifikaati ja nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt riskihindamise alusel. Sertifikaat ja nimekiri sisaldavad vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | kaitstud geograafilise tähise nimetus; |
| --- | --- |

a)

kaitstud geograafilise tähise nimetus;

| b) | piiritusjoogi kategooria; |
| --- | --- |

b)

piiritusjoogi kategooria;

| c) | tootja number (valikuline); |
| --- | --- |

c)

tootja number (valikuline);

| d) | tootja või töötleja ärinimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

d)

tootja või töötleja ärinimi ja kontaktandmed;

| e) | kontrolliasutuse või nimekirja kandmise eest vastutava asutuse ärinimi või ametlik nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

e)

kontrolliasutuse või nimekirja kandmise eest vastutava asutuse ärinimi või ametlik nimi ja kontaktandmed;

| f) | sertifitseerimise või nimekirjaga seotud tootja või töötleja äritegevus, st „tootmine“, „töötlemine“, „villimine (pakendamine)“ ja/või „muu“ (täpsustada); |
| --- | --- |

f)

sertifitseerimise või nimekirjaga seotud tootja või töötleja äritegevus, st „tootmine“, „töötlemine“, „villimine (pakendamine)“ ja/või „muu“ (täpsustada);

| g) | sertifikaadi väljaandmise kuupäev või nimekirja koostamise kuupäev; |
| --- | --- |

g)

sertifikaadi väljaandmise kuupäev või nimekirja koostamise kuupäev;

| h) | kontrolliasutuse või elektroonilisse nimekirja kandmise eest vastutava asutuse allkiri, pitser või märgis. |
| --- | --- |

h)

kontrolliasutuse või elektroonilisse nimekirja kandmise eest vastutava asutuse allkiri, pitser või märgis.

5.   Kui tootjalt või töötlejalt on sertifikaat ära võetud või ta on nimekirjast kustutatud, tagavad liikmesriigid, et tootja või töötleja ei jätka sertifikaadi esitamist ega nimekirja kasutamist.

6.   Liidu piires kaupade vaba liikumise hõlbustamiseks võivad sertifikaate väljastavad asutused ja lõikes 3 osutatud nimekirja kandmise eest vastutavad asutused kasutada IX lisas esitatud vormi.

7.   Kolmandates riikides toodetud toodete puhul teeb tootja või töötleja, kelle registreeritud geograafilise tähisega toodet imporditakse liitu, liidus asuvale toote importijale asjaomase taotluse alusel kättesaadavaks kõnealuse geograafilise tähisega tähistatud toote tootjana või töötlejana tõendi sertifikaadi koha, mille on väljastanud kõnealuse kolmanda riigi riiklik kontrolliasutus või sertifitseerimisasutus.

Sertifitseerimistõend võib koosneda sertifikaadist või volitatud tootjate või töötlejate nimekirjast ning selle võib väljastada otse kõnealune riiklik kontrolliasutus või sertifitseerimisasutus. Sertifitseerimistõendi võib väljastada paberkandjal või elektrooniliselt. See peab olema kirjutatud liidu ühes ametlikus keeles või tõlgitud liidu ühte ametlikku keelde ja tähtedega, mis on kergesti arusaadavad liikmesriigis või liikmesriikides, kus toodet turustatakse. Kooskõlas kolmanda riigi siseriikliku õigusega ei tohi sertifikaat olla aegunud kuupäeval, mil see tehakse importijale kättesaadavaks.

8.   Taotluse korral teeb importija lõikes 7 osutatud sertifitseerimistõendi kättesaadavaks ELi tolliasutustele või muudele asutustele, kes kontrollivad geograafiliste tähiste kasutamist kaupade puhul, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks või lastud liidu turule. Importija võib teha sertifitseerimistõendi kättesaadavaks üldsusele või isikutele, kes võivad äritegevuse käigus sertifitseerimistõendit nõuda.

III PEATÜKK

Teabevahetus

Artikkel 13

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõikele 2) Teabevahetus komisjoni, liikmesriikide, kolmandate riikide ja muude ettevõtjate vahel

1.   Määruse (EL) 2019/787 III peatüki ja käesoleva määruse II peatüki rakendamiseks nõutavad dokumendid ja teave edastatakse komisjonile järgmiselt:

| a) | liikmesriikide pädevad asutused edastavad need komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud digisüsteemide kaudu vastavalt lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide pädevad asutused edastavad need komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud digisüsteemide kaudu vastavalt lõikele 2;

| b) | kolmandate riikide pädevad asutused ja tootjad ning määruse (EL) 2019/787 kohaselt õiguspärast huvi omavad füüsilised ja juriidilised isikud esitavad need elektronposti teel, kasutades lisades I–VIII sätestatud vorme. |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide pädevad asutused ja tootjad ning määruse (EL) 2019/787 kohaselt õiguspärast huvi omavad füüsilised ja juriidilised isikud esitavad need elektronposti teel, kasutades lisades I–VIII sätestatud vorme.

Esimese lõigu punkti a kohaselt esitatud teadete suhtes kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2017/1183 ja rakendusmääruses (EL) 2017/1185 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid.

2.   Erandina lõike 1 esimese lõigu punktist a esitavad liikmesriikide pädevad asutused komisjonile vastulause, põhjendatud vastuväite ja teate artiklis 6 osutatud konsultatsioonide tulemuste kohta ning artiklis 10 osutatud registreeringu kustutamise taotluse elektronposti teel.

3.   Komisjon edastab teabe ja teeb selle kättesaadavaks liikmesriikide pädevatele asutustele komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud digisüsteemide kaudu vastavalt lõike 1 esimese lõigu punktile a. Komisjon edastab lõike 1 esimese lõigu punktis b ja lõikes 2 osutatud menetlustega seotud teabe liikmesriikidele, kolmandate riikide pädevatele asutustele ja taotlejarühmadele ning määruse (EL) 2019/787 kohaselt õiguspärast huvi omavatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele elektronposti teel.

4.   Piiritusjookide geograafilisi tähiseid käsitlevate ametlike tehniliste teadete puhul edastab iga liikmesriik komisjonile ühe kontaktpunkti andmed, mis koosnevad departemangu aadressist ja postiaadressist, funktsionaalse postkasti aadressist ning telefoninumbrist. Liikmesriigid ajakohastavad neid kontaktpunkte. Nende andmete alusel saab kindlaks teha üksnes ametiülesandeid, ameteid ja osakondi. Need andmed ei tohi võimaldada tuvastada füüsilisi isikuid ega muul viisil aadressides, kontaktnumbrites või muudes andmeühikutes sisalduvaid isikuandmeid.

Selliste kontaktpunktide täielikku nimekirja võib komisjon pidada, säilitada, jagada, avalikustada ja perioodiliselt levitada oma talitustele, teistele liidu institutsioonidele ja asutustele ning kõigile loetelus olevatele kontaktpunktidele. Komisjon võib nõuda nende andmete esitamist komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud digisüsteemide kaudu.

Artikkel 14

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõikele 2) Teadete esitamine ja kättesaamine

1.   Artiklis 13 osutatud teateid ja esildisi käsitatakse esitatuna selle kuupäeva seisuga, mil komisjon need kätte saab.

2.   Komisjon kinnitab liikmesriikide pädevatele asutustele digisüsteemide kaudu kõigi artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud digisüsteemide kaudu saadud teadete ja esitatud dokumentide kättesaamist.

Komisjon määrab toimiku numbri igale uuele kaitsetaotlusele, liidu muudatuste heakskiitmise taotlusele, standardmuudatusi käsitlevate taotluste teatele ja ajutisi muudatusi käsitlevate taotluste teatele.

Kättesaamisteade sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | toimiku number; |
| --- | --- |

a)

toimiku number;

| b) | asjaomase toote nimetus; |
| --- | --- |

b)

asjaomase toote nimetus;

| c) | kättesaamise kuupäev. |
| --- | --- |

c)

kättesaamise kuupäev.

Komisjon teeb selliseid teateid ja esildisi käsitleva teabe ja märkused teatavaks ja kättesaadavaks artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud digisüsteemide kaudu.

3.   Komisjon kinnitab e-postiga saadetud teadete ja toimikute esildiste kättesaamist elektronposti teel.

Komisjon määrab toimiku numbri igale uuele kaitsetaotlusele, liidu muudatuste heakskiitmise taotlusele, heakskiidetud standardmuudatusi käsitlevatele teatele ja heakskiidetud ajutisi muudatusi käsitlevatele teatele.

Kättesaamisteade sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | toimiku number; |
| --- | --- |

a)

toimiku number;

| b) | asjaomase toote nimetus; |
| --- | --- |

b)

asjaomase toote nimetus;

| c) | kättesaamise kuupäev. |
| --- | --- |

c)

kättesaamise kuupäev.

Komisjon teeb selliseid teateid ja esildisi käsitleva teabe ja märkused teatavaks ja kättesaadavaks elektronposti teel.

4.   Delegeeritud määruse (EL) 2017/1183 artiklit 4 ja rakendusmääruse (EL) 2017/1185 artikleid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis teatamise ja teabe kättesaadavaks tegemise suhtes, nagu on osutatud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2.

Artikkel 15

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõikele 2) Avalikustatav teave

Teave, mille komisjon peab avalikustama vastavalt määruse (EL) 2019/787 III peatükile, delegeeritud määrusele (EL) 2021/1235 ja käesolevale määrusele, avalikustatakse komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud digisüsteemide kaudu, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 13 lõike 1 esimese lõigu punktis a.

IV PEATÜKK

Isikuandmed

Artikkel 16

(Rakendamisvolitused vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 42 lõigetele 1 ja 2) Isikuandmed

1.   Komisjon ja liikmesriigid töötlevad määruse (EL) 2019/787, delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 ja käesoleva määruse kohaste registreerimis-, muutmis-, kustutamis- ja kontrollimenetluste käigus saadud isikuandmeid kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 ja määrusega (EL) 2016/679.

2.   Komisjoni käsitatakse vastutava töötlejana määruse (EL) 2018/1725 tähenduses, kui ta töötleb isikuandmeid menetluses, mille eest ta vastutab kooskõlas määrusega (EL) 2019/787, delegeeritud määrusega (EL) 2021/1235 ja käesoleva määrusega.

3.   Liikmesriikide pädevaid asutusi käsitatakse vastutavate töötlejatena määruse (EL) 2016/679 tähenduses, kui nad töötlevad isikuandmeid menetlustes, mille eest nad vastutavad kooskõlas määrusega (EL) 2019/787, delegeeritud määrusega (EL) 2021/1235 ja käesoleva määrusega.

V PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 17

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2021

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

2

(3)  Komisjoni 25. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 716/2013, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 201, 26.7.2013, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 12. mai 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1235, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/787 eeskirjadega piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotluste, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise ja registri kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

5

(6)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

6

(7)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

9

---

I LISA

KOONDDOKUMENT (MÄÄRUS (EL) 2019/787)

„NIMETUS“

GT-XX-XXXX

Taotluse esitamise kuupäev: XX.XX.XXXX

| Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Vaidlustamise korral edastatakse vaidlustajale taotleja nimi, et oleks võimalik alustada asjakohast konsulteerimist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787
   (2)
  artikli 27 lõikega 3. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil. |
| --- |

Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Vaidlustamise korral edastatakse vaidlustajale taotleja nimi, et oleks võimalik alustada asjakohast konsulteerimist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787
   (2)
  artikli 27 lõikega 3. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil.

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

...

2.   Kolmas riik või riigid, kuhu geograafiline piirkond kuulub

...

3.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafiline tähis

4.   Piiritusjoogi kategooria või kategooriad

...

5.   Piiritusjoogi omaduste kirjeldus

...

6.   Geograafilise piirkonna määratlus

...

7.   Tootmismeetod

...

8.   Pakendamise erieeskirjad

... [Kui need puuduvad, jätke lahter tühjaks. Esitage piirangute kokkuvõtlik põhjendus].

9.   Märgistamise erieeskirjad:

... [Kui need puuduvad, jätke lahter tühjaks. Esitage piirangute kokkuvõtlik põhjendus].

10.   Piiritusjoogi ja tema geograafilise päritolu vahelise seose kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral tootekirjelduse või tootmismeetodi konkreetsed üksikasjad, mis seda seost tõendavad

...

----------------------------------------------------

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

---

II LISA

VASTULAUSE (MÄÄRUS (EL) 2019/787)

| Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1). Vastulause, sealhulgas vastulause esitaja nimi, edastatakse taotlejale kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787
   (2)
  artikli 27 lõikega 1. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil. |
| --- |

Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1). Vastulause, sealhulgas vastulause esitaja nimi, edastatakse taotlejale kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787
   (2)
  artikli 27 lõikega 1. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil.

1.   Toote nimetus

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

...

2.   Viide

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

Viitenumber: ...

Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev: ...

3.   Vastulause

[Käesoleva vastulause esitanud liikmesriigi või kolmanda riigi nimi või sellise juriidilise isiku või füüsilise isiku nimi, kes omab õigustatud huvi ning kelle elukoht on või kes on asutatud käesoleva vastulause esitanud kolmandas riigis] leiab, et 1. ja 2. punktis osutatud taotlus võib olla vastuolus nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 III peatükis, ja jätab endale õiguse saata põhjendatud vastuväide kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõikega 2.

4.   Kontaktandmed

Kontaktisik*: ...

Rühm/organisatsioon või riigi ametiasutus: ...

Osakond: ...

Aadress:

...

Telefon: +...

E-posti aadress: ...

5.   Kuupäev ja allkiri

[Nimi]

[Osakond/organisatsioon]

[Aadress]

[Telefon:+]

[E-posti aadress:]

[Kuupäev:]

[Allkiri:]

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

---

III LISA

PÕHJENDATUD VASTUVÄIDE (MÄÄRUS (EL) 2019/787)

| Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Kui põhjendatud vastuväidet peetakse vastuvõetavaks, edastatakse põhjendatud vastuväite esitajale taotleja nimi, et oleks võimalik alustada asjakohast konsulteerimist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787
   (2)
  artikli 27 lõikega 3. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil. |
| --- |

Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Kui põhjendatud vastuväidet peetakse vastuvõetavaks, edastatakse põhjendatud vastuväite esitajale taotleja nimi, et oleks võimalik alustada asjakohast konsulteerimist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787
   (2)
  artikli 27 lõikega 3. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil.

1.   Toote nimetus

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

...

2.   Viide

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

Viitenumber:...

Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev:...

3.   Põhjendatud vastuväite esitaja nimi

[Liikmesriik, kolmas riik, kolmandas riigis asutatud füüsiline või juriidiline isik]

...

4.   Kontaktandmed

Kontakt:

Rühm/organisatsioon või riigi ametiasutus:

Osakond:...

Aadress:

...

Telefon:+...

E-posti aadress:...

5.   Õigustatud huvi (ei nõuta riigi ametiasutustelt)

[Esitage selgitus põhjendatud vastuväite esitaja õigustatud huvi kohta. Kui registreeringu kustutamise taotlusele esitatakse põhjendatud vastuväide, tõendage registreeritud nimetuse kaubanduslikku kasutamist (komisjoni delegeeritud määruse (EL)2021/1235 (3)
  artikli 12 lõige 3). Riigi ametiasutused on käesoleva nõude täitmisest vabastatud].

6.   Põhjendatud vastuväite esitamise alused:

| ☐ | Registreerimistaotlus või liidu tasandi muudatuse heakskiitmise taotlus või registreeringu kustutamise taotlus on vastuolus piiritusjookide geograafilisi tähiseid käsitlevate eeskirjadega, sest see läheks vastuollu määruse (EL) 2019/787 artikli 3 lõikega 4 ja artiklitega 22, 31 või 32 ning nende alusel vastu võetud sätetega. |
| --- | --- |

☐

Registreerimistaotlus või liidu tasandi muudatuse heakskiitmise taotlus või registreeringu kustutamise taotlus on vastuolus piiritusjookide geograafilisi tähiseid käsitlevate eeskirjadega, sest see läheks vastuollu määruse (EL) 2019/787 artikli 3 lõikega 4 ja artiklitega 22, 31 või 32 ning nende alusel vastu võetud sätetega.

| ☐ | Registreerimistaotlus või liidu tasandi muudatuse heakskiitmise taotlus on vastuolus piiritusjookide geograafilisi tähiseid käsitlevate eeskirjadega, sest pakutud nimetuse registreerimine läheks vastuollu määruse (EL) 2019/787 artiklitega 34 või 35. |
| --- | --- |

☐

Registreerimistaotlus või liidu tasandi muudatuse heakskiitmise taotlus on vastuolus piiritusjookide geograafilisi tähiseid käsitlevate eeskirjadega, sest pakutud nimetuse registreerimine läheks vastuollu määruse (EL) 2019/787 artiklitega 34 või 35.

| ☐ | Registreerimistaotlus või liidu tasandi muudatuse heakskiitmise taotlus on vastuolus piiritusjookide geograafilisi tähiseid käsitlevate eeskirjadega, sest pakutud geograafilise tähise registreerimine ohustaks täielikult või osaliselt identset nimetust või kaubamärki või tooteid, mis on seaduslikult turul olnud vähemalt viis aastat enne määruse (EL) 2019/787 artikli 26 lõikes 2 sätestatud avaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

☐

Registreerimistaotlus või liidu tasandi muudatuse heakskiitmise taotlus on vastuolus piiritusjookide geograafilisi tähiseid käsitlevate eeskirjadega, sest pakutud geograafilise tähise registreerimine ohustaks täielikult või osaliselt identset nimetust või kaubamärki või tooteid, mis on seaduslikult turul olnud vähemalt viis aastat enne määruse (EL) 2019/787 artikli 26 lõikes 2 sätestatud avaldamise kuupäeva.

7.   Põhjendatud vastuväite üksikasjad

[Esitage põhjendatud vastuväite nõuetekohaselt põhjendatud põhjused ja põhjendused, faktide üksikasjalik kirjeldus, tõendusmaterjal ja märkused. Esitage vajalikud dokumendid, kui põhjendatud vastuväide põhineb varasema kaubamärgi mainel ja tuntusel (käesoleva määruse (EL) 2019/787 artikli 35 lõige 2)].

8.   Tõendavate dokumentide loetelu [Esitage põhjendatud vastuväite toetuseks saadetud dokumentide loetelu].

9.   Kuupäev ja allkiri

[Nimi]

[Osakond/organisatsioon]

[Aadress]

[Telefon:+]

[E-posti aadress:]

[Kuupäev:]

[Allkiri:]

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

(3)  Komisjoni 12. mai 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1235, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/787 eeskirjadega piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotlemise, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise ja registri kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu
  Teataja lk 270)..

---

IV LISA

VAIDLUSTAMISMENETLUSE KOHASELT TOIMUNUD KONSULTATSIOONIDE LÕPPEMISE TEADE (MÄÄRUS (EL) 2019/787)

| Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil. |
| --- |

Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil.

1.   Toote nimetus

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

2.   Viide

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

Viitenumber:

Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev:

3.   Põhjendatud vastuväite esitaja nimi

[Liikmesriik, kolmas riik, kolmandas riigis asutatud füüsiline või juriidiline isik]

...

4.   Konsultatsioonide tulemus

4.1.   Kokkuleppele jõuti järgmis(t)e põhjendatud vastuväite esitaja(te)ga:

[Lisage kokkuleppele jõudmist tõendavate kirjade koopiad ja kõik tegurid, mis võimaldasid kokkulepet saavutada (määruse (EL) 2019/787 (1) artikli 27 lõige 3).]

4.2.   Kokkuleppele ei jõutud järgmis(t)e põhjendatud vastuväite esitaja(te)ga:

[Lisage määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõikes 3 osutatud teave.]

5.   Tootespetsifikaat ja koonddokument

5.1.   Tootespetsifikaati on muudetud:

... Jah* ... Ei

*„Jah“ korral lisage muudatuste kirjeldus ja muudetud tootespetsifikaat.

5.2.   Koonddokumenti on muudetud:

... Jah**... Ei

**„Jah“ korral lisage ajakohastatud dokument.

6.   Kuupäev ja allkiri

_____________________________________________________________

[Nimi]

[Osakond/organisatsioon]

[Aadress]

[Telefon:+]

[E-posti aadress:]

[Kuupäev:]

[Allkiri:]

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

---

V LISA

TOOTESPETSIFIKAADIS TEHTUD LIIDU MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS (MÄÄRUS (EL) 2019/787)

| Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Läbipaistvuse huvides ja selleks, et võimalikud vastulause esitajad saaksid vaidlustada taotleja õigustatud huvi nõude, tuleb avaldada tootespetsifikaadis tehtava liidu tasandi muudatuse taotleja nimi. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil. |
| --- |

Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Läbipaistvuse huvides ja selleks, et võimalikud vastulause esitajad saaksid vaidlustada taotleja õigustatud huvi nõude, tuleb avaldada tootespetsifikaadis tehtava liidu tasandi muudatuse taotleja nimi. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil.

1.   Toote nimetus

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

2.   Taotleja ja õigustatud huvi

[Märkige muudatuse taotleja nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress. Kui aadress, telefoninumber ja e-posti aadress on seotud füüsilise isikuga, ei või neid käesolevasse vormi lisada, vaid need tuleb saata komisjonile eraldi.

Esitage ka selgitus muudatuse taotleja õigustatud huvi kohta.]

3.   Kolmas riik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

...

4.   Tootespetsifikaadi ja koonddokumendi osa, mida muudatus hõlmab/muudatused hõlmavad

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☐ | Piiritusjoogi kategooria või seaduslik nimetus |
| --- | --- |

☐

Piiritusjoogi kategooria või seaduslik nimetus

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☐ | Turustamispiirangud |
| --- | --- |

☐

Turustamispiirangud

5.   Muudatus(t)e liik

[Esitage selgitus selle kohta, miks muudatus kuulub/muudatused kuuluvad mõiste „liidu muudatus“ alla, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artiklis 31
   (2)].

6.   Muudatus(ed)

[Esitage iga muudatuse kirjeldus ja konkreetsed põhjused. Muudatuse taotlus peab olema põhjalik ja ammendav, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/1235 (3)
  artikli 7 lõikes 1 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/1236 (4)
  artiklis 7].

7.   Lisad

| 7.1. | Konsolideeritud koonddokument muudetud kujul |
| --- | --- |

7.1.

Konsolideeritud koonddokument muudetud kujul

| 7.2. | Avaldatud tootespetsifikaadi konsolideeritud versioon või viide tootespetsifikaadi avaldamisele |
| --- | --- |

7.2.

Avaldatud tootespetsifikaadi konsolideeritud versioon või viide tootespetsifikaadi avaldamisele

| 7.3. | Tõend selle kohta, et muudetud dokumendid vastavad kolmandas riigis kehtivale geograafilisele tähisele |
| --- | --- |

7.3.

Tõend selle kohta, et muudetud dokumendid vastavad kolmandas riigis kehtivale geograafilisele tähisele

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

(3)  Komisjoni 12. mai 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1235, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/787 eeskirjadega piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotlemise, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise ja registri kohta (ELT L 270).

(4)  Komisjoni 12. mai 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1236, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 rakenduseeskirjad piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotluste, vaidlustamismenetluse, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise, sümboli kasutamise ja kontrolli osas (ELT L 270).

---

VI LISA

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE (MÄÄRUS (EL) 2019/787)

| Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Läbipaistvuse huvides tuleb avaldada saatja nimi. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil. |
| --- |

Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Läbipaistvuse huvides tuleb avaldada saatja nimi. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil.

1.   Toote nimetus

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

2.   Kolmas riik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

...

3.   Saatja

[[Üksiktootja või õigustatud huvi omav tootjarühm või sellise kolmanda riigi ametiasutus, kuhu geograafiline piirkond kuulub (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 24 lõige 8)])
   (2)]

4.   Heakskiidetud muudatuse/muudatuste kirjeldus

[Esitage standardmuudatuse kirjeldus ja selle põhjused ning selgitus selle kohta, miks muudatus kuulub/muudatused kuuluvad mõiste „standardmuudatus“ alla, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/787 artikli 31 lõikes 3. Lisada kokkuvõte põhjustest, miks muudatused on vajalikud. Märkige, kas muudatus toob kaasa koonddokumendi muutmise või mitte.].

5.   Lisad

| 5.1. | Standardmuudatuse heakskiitmise otsus |
| --- | --- |

5.1.

Standardmuudatuse heakskiitmise otsus

| 5.2. | Tõend muudatuse kohaldamise kohta kolmandas riigis |
| --- | --- |

5.2.

Tõend muudatuse kohaldamise kohta kolmandas riigis

| 5.3. | Konsolideeritud koonddokument, vajaduse korral muudetud kujul |
| --- | --- |

5.3.

Konsolideeritud koonddokument, vajaduse korral muudetud kujul

| 5.4. | Avaldatud tootespetsifikaadi konsolideeritud versiooni koopia või viide tootespetsifikaadi avaldamisele |
| --- | --- |

5.4.

Avaldatud tootespetsifikaadi konsolideeritud versiooni koopia või viide tootespetsifikaadi avaldamisele

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

---

VII LISA

AJUTISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE (MÄÄRUS (EL) 2019/787)

| Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Läbipaistvuse huvides tuleb avaldada saatja nimi. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil. |
| --- |

Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Läbipaistvuse huvides tuleb avaldada saatja nimi. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil.

1.   Toote nimetus

[nagu on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas]

2.   Kolmas riik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

...

3.   Saatja

[[Üksiktootja või õigustatud huvi omav tootjarühm või sellise kolmanda riigi ametiasutus, kuhu geograafiline piirkond kuulub (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 24 lõige 8)])
   (2)]

4.   Heakskiidetud muudatuse/muudatuste kirjeldus

[Esitage ajutise muudatuse (ajutiste muudatuste) kirjeldus ja konkreetsed põhjused, sh viide pädevate asutuste poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetustele või ebasoodsatele ilmastikutingimustele või kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisele. Esitage ka selgitus selle kohta, miks muudatus kuulub/muudatused kuuluvad mõiste „ajutine muudatus“ alla, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/787 artikli 31 lõikes 3.].

5.   Lisad

| 5.1. | Ajutise muudatuse heakskiitmise taotlus |
| --- | --- |

5.1.

Ajutise muudatuse heakskiitmise taotlus

| 5.2. | Ajutise muudatuse heakskiitmise otsus |
| --- | --- |

5.2.

Ajutise muudatuse heakskiitmise otsus

| 5.3. | Tõend muudatuse kohaldamise kohta kolmandas riigis |
| --- | --- |

5.3.

Tõend muudatuse kohaldamise kohta kolmandas riigis

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

---

VIII LISA

REGISTREERINGU KUSTUTAMISE TAOTLUS (MÄÄRUS (EL) 2019/787)

| Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Läbipaistvuse huvides ja selleks, et võimalikud vaidlustajad saaksid vaidlustada registreeringu kustutamise taotluse esitanud füüsilise või juriidilise isiku õigustatud huvi nõude, tuleb selle isiku nimi avaldada. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil. |
| --- |

Tähelepanu! Taotlejatel soovitatakse jätta välja kõik isikuandmed (sealhulgas isiku nimi), seda eelkõige kontaktandmetest (näiteks isiklikud telefoninumbrid ja e-posti aadressid). Käesolevas vormis esitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725
   (1)
  . Läbipaistvuse huvides ja selleks, et võimalikud vaidlustajad saaksid vaidlustada registreeringu kustutamise taotluse esitanud füüsilise või juriidilise isiku õigustatud huvi nõude, tuleb selle isiku nimi avaldada. Isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad Europa veebisaidil.

1.   Registreeritud nimetus, mille registreeringu kustutamist taotletakse

...

2.   Liikmesriik või kolmas riik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

...

3.   Registreeringu kustutamise taotluse esitanud füüsiline või juriidiline isik, liikmesriik või kolmas riik

[Märkige registreeringu kustutamist taotleva füüsilise või juriidilise isiku või taotlevate tootjate nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress. Kui aadress, telefoninumber ja e-posti aadress on seotud füüsilise isikuga, ei või neid käesolevasse vormi lisada ning need tuleb saata komisjonile eraldi.

Esitage ka selgitus registreeringu kustutamist taotleva füüsilise või juriidilise isiku õigustatud huvi kohta ((ei nõuta riigi ametiasutustelt, kellel on juriidilise isiku staatus)].

4.   Registreeringu kustutamise alus ja seotud põhjused

| ☐ | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõikega 1 (2).






  ☐ | Punkt a)
  [Esitage üksikasjalikud põhjused ja vajaduse korral tõendid registrisse kantud nimetuse registreeringu kustutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 esimese lõigu punktiga a.] |
| --- | --- | --- |

☐

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõikega 1 (2).

☐

Punkt a)

[Esitage üksikasjalikud põhjused ja vajaduse korral tõendid registrisse kantud nimetuse registreeringu kustutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 esimese lõigu punktiga a.]

| ☐ | Punkt b)
  [Esitage üksikasjalikud põhjused ja vajaduse korral tõendid registrisse kantud nimetuse registreeringu kustutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 esimese lõigu punktiga b.] |
| --- | --- |

☐

Punkt b)

[Esitage üksikasjalikud põhjused ja vajaduse korral tõendid registrisse kantud nimetuse registreeringu kustutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõike 1 esimese lõigu punktiga b.]

| ☐ | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõikega 2.
  [Esitage üksikasjalikud põhjused ja vajaduse korral tõendid registrisse kantud nimetuse registreeringu kustutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõikega 2.] |
| --- | --- |

☐

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõikega 2.

[Esitage üksikasjalikud põhjused ja vajaduse korral tõendid registrisse kantud nimetuse registreeringu kustutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 32 lõikega 2.]

5.   Tõendavate dokumentide loetelu

[Esitage dokumentide loetelu, mis saadetakse vajaduse korral registreeringu kustutamise taotluse toetuseks.

Liikmesriikide puhul esitage kinnitus, et registreeringu kustutamise taotlus vastab määruse (EL) 2019/787 artikli 32 nõuetele ja selle alusel vastu võetud sätetele].

6.   Kuupäev ja allkiri

_____________________________________________________________

[Nimi]

[Osakond/organisatsioon]

[Kuupäev:]

[Allkiri:]

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

---

IX LISA

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUSE (EL)2021/1236] ARTIKLI 12 LÕIKE 3 KOHANE PIIRITUSJOOKIDE SEKTORI GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADILE VASTAVATE TOOTJATE VÕI TÖÖTLEJATE AMETLIK SERTIFIKAAT VÕI LOETELU
   (1)

| See dokument tõendab, et tootjal või töötlejal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud toote geograafilise tähisena registreerimise sertifikaat
   (2). |
| --- |
| 1. | Kaitstud geograafiline tähis (GT) (*1)

  [GT vastavalt registrisse kantud kujule] |

See dokument tõendab, et tootjal või töötlejal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud toote geograafilise tähisena registreerimise sertifikaat
   (2).

1.

Kaitstud geograafiline tähis (GT) (*1)

[GT vastavalt registrisse kantud kujule]

| 2. | Piiritusjoogi kategooria (*1) |
| --- | --- |

2.

Piiritusjoogi kategooria (*1)

| 3. | Tootja või töötleja (*1)

  [ärinimi, kontaktandmed ja tootja number] |
| --- | --- |

3.

Tootja või töötleja (*1)

[ärinimi, kontaktandmed ja tootja number]

| 4. | Kontrolliasutus või väljaandev asutus (*1)

  [ärinimi ja kontaktandmed] |
| --- | --- |

4.

Kontrolliasutus või väljaandev asutus (*1)

[ärinimi ja kontaktandmed]

| 5. | Viide
  [kontrollorgan või väljaandev asutus võib esitada soovi korral] |
| --- | --- |

5.

Viide

[kontrollorgan või väljaandev asutus võib esitada soovi korral]

| 6. | Selle tootja või töötleja tegevusala, kellele sertifikaat kuulub (*1)

  [„tootmine“, „töötlemine“, „villimine (pakendamine)“ või „muu (täpsustage)“ – hõlmab kõike kohaldatavat] |
| --- | --- |

6.

Selle tootja või töötleja tegevusala, kellele sertifikaat kuulub (*1)

[„tootmine“, „töötlemine“, „villimine (pakendamine)“ või „muu (täpsustage)“ – hõlmab kõike kohaldatavat]

| 7. | Sertifikaadi väljaandmise kuupäev või loetellu kandmise kuupäev (loetelu võib olla asjakohane väljavõte) (*1)


  [pp.kk.aaaa] |
| --- | --- |

7.

Sertifikaadi väljaandmise kuupäev või loetellu kandmise kuupäev (loetelu võib olla asjakohane väljavõte) (*1)

[pp.kk.aaaa]

| 8. | Kontrollorgani või väljaandva asutuse allkiri, pitser või märgis (*1) |
| --- | --- |

8.

Kontrollorgani või väljaandva asutuse allkiri, pitser või märgis (*1)

---

(1)  Komisjoni 12. mai 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1236, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 rakenduseeskirjad piiritusjookide geograafiliste tähiste registreerimise taotluste, vaidlustamismenetluse, tootespetsifikaatide muutmise, registreeringu kustutamise, sümboli kasutamise ja kontrolli osas (ELT L 270).

(*1)  
  Kohustuslikud väljad.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

---

| 29.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 270/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 270/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1237,

23. juuli 2021,

millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 1 lõike 1 punkti a,

olles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrus (EL) nr 651/2014 (2) on oluline erand üldreeglist, mille kohaselt peavad liikmesriigid teatama komisjonile kõikidest uue abi andmise kavadest enne nende rakendamist, tingimusel et teatavad eelnevalt kindlaksmääratud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrus (EL) nr 651/2014 (2) on oluline erand üldreeglist, mille kohaselt peavad liikmesriigid teatama komisjonile kõikidest uue abi andmise kavadest enne nende rakendamist, tingimusel et teatavad eelnevalt kindlaksmääratud tingimused on täidetud.

| (2) | Pidades silmas COVID-19 pandeemia majanduslikke ja rahalisi tagajärgi ettevõtjate jaoks ning selleks et tagada kooskõla komisjoni üldiste poliitikameetmetega eelkõige ajavahemikul 2020–2021, tuleks määrust (EL) nr 651/2014 vastavalt kohandada. Ettevõtjad, kes sattusid COVID-19 pandeemia tõttu raskustesse, peaksid teatava perioodi jooksul, st alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 olema jätkuvalt abikõlblikud määruse (EL) nr 651/2014 alusel. Peale selle ei tohiks investeeringuteks ettenähtud regionaalabi saajaid, kes on COVID-19 pandeemia tõttu töötajaid ajavahemikus 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021 ajutiselt või alaliselt koondanud, käsitada ettevõtjatena, kes on rikkunud kohustust säilitada asjakohases piirkonnas neid töökohti viis aastat alates töökoha esmatäitmise kuupäevast või kolm aastat, kui tegemist on väikese või keskmise suurusega ettevõtjaga (VKE). |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas COVID-19 pandeemia majanduslikke ja rahalisi tagajärgi ettevõtjate jaoks ning selleks et tagada kooskõla komisjoni üldiste poliitikameetmetega eelkõige ajavahemikul 2020–2021, tuleks määrust (EL) nr 651/2014 vastavalt kohandada. Ettevõtjad, kes sattusid COVID-19 pandeemia tõttu raskustesse, peaksid teatava perioodi jooksul, st alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 olema jätkuvalt abikõlblikud määruse (EL) nr 651/2014 alusel. Peale selle ei tohiks investeeringuteks ettenähtud regionaalabi saajaid, kes on COVID-19 pandeemia tõttu töötajaid ajavahemikus 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021 ajutiselt või alaliselt koondanud, käsitada ettevõtjatena, kes on rikkunud kohustust säilitada asjakohases piirkonnas neid töökohti viis aastat alates töökoha esmatäitmise kuupäevast või kolm aastat, kui tegemist on väikese või keskmise suurusega ettevõtjaga (VKE).

| (3) | Riigiabi korral, mida antakse ettevõtjatele, kes osalevad põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse (EIP) töörühma projektides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (3) artikli 35 alusel või kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (5) alusel, on mõju konkurentsile vähene, pidades eelkõige silmas seda, et abi aitab kaasa teadmiste vahetamisele, eriti kohalikes ja põllumajanduskogukondades, samuti on abi sageli kollektiivset laadi ja selle maht küllaltki väike. Laadilt on need projektid integreeritud, mitme osalejaga ja valdkondadeülesed, mis võib tekitada teatavaid raskusi nende liigitamisel riigiabiõiguse alusel. Võttes arvesse, et Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma ja kogukonna juhitud kohaliku arengu konkreetsed projektid, mis valitakse välja avaliku ja erasektori partnerluse jaoks kindlaksmääratud ja selle raames rakendatava mitmeaastase kohaliku arengu strateegia alusel, on oma laadilt kohalikud ning orienteeritud kogukonna, sotsiaalsetele, keskkonna ja kliimaga seotud huvidele, tuleks käesolevas määruses tähelepanu pöörata Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma ja kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide teatavatele probleemidele, et tagada vastavus riigiabi eeskirjadele. |
| --- | --- |

(3)

Riigiabi korral, mida antakse ettevõtjatele, kes osalevad põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse (EIP) töörühma projektides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (3) artikli 35 alusel või kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (5) alusel, on mõju konkurentsile vähene, pidades eelkõige silmas seda, et abi aitab kaasa teadmiste vahetamisele, eriti kohalikes ja põllumajanduskogukondades, samuti on abi sageli kollektiivset laadi ja selle maht küllaltki väike. Laadilt on need projektid integreeritud, mitme osalejaga ja valdkondadeülesed, mis võib tekitada teatavaid raskusi nende liigitamisel riigiabiõiguse alusel. Võttes arvesse, et Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma ja kogukonna juhitud kohaliku arengu konkreetsed projektid, mis valitakse välja avaliku ja erasektori partnerluse jaoks kindlaksmääratud ja selle raames rakendatava mitmeaastase kohaliku arengu strateegia alusel, on oma laadilt kohalikud ning orienteeritud kogukonna, sotsiaalsetele, keskkonna ja kliimaga seotud huvidele, tuleks käesolevas määruses tähelepanu pöörata Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma ja kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide teatavatele probleemidele, et tagada vastavus riigiabi eeskirjadele.

| (4) | Võttes arvesse Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma ja kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest otseselt või kaudselt toetatavatele VKEdele antavate väikeste abisummade vähest mõju kaubandusele ja konkurentsile, tuleks sätestada lihtsad eeskirjad juhtudeks, kui abi kogusumma projekti kohta ei ületa teatavat ülemmäära. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma ja kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest otseselt või kaudselt toetatavatele VKEdele antavate väikeste abisummade vähest mõju kaubandusele ja konkurentsile, tuleks sätestada lihtsad eeskirjad juhtudeks, kui abi kogusumma projekti kohta ei ületa teatavat ülemmäära.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (6) alusel või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (7) alusel Euroopa territoriaalse koostöö (edaspidi „ETK“) projektides osalevatel ettevõtjatel on sageli raskusi selliste lisakulude rahastamisel, mis tulenevad koostööst partneritega eri piirkondades ja liikmesriikides või kolmandates riikides. Võttes arvesse ETK olulisust ühtekuuluvuspoliitika jaoks ning asjaolu, et see loob raamistiku ühismeetmete võtmiseks ja tegevuspõhimõtete kohta teabe vahetamiseks eri liikmesriikide või kolmandate riikide riiklike, piirkondlike ja kohalike osaliste vahel, tuleks tähelepanu pöörata teatavatele ETK projektidega seotud probleemidele, et tagada projektide vastavus riigiabi eeskirjadele. Komisjoni kogemusi silmas pidades tuleks määrust (EL) nr 651/2014 kohaldada ETK projektidele antava abi suhtes, olenemata abi saava ettevõtja suurusest. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (6) alusel või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (7) alusel Euroopa territoriaalse koostöö (edaspidi „ETK“) projektides osalevatel ettevõtjatel on sageli raskusi selliste lisakulude rahastamisel, mis tulenevad koostööst partneritega eri piirkondades ja liikmesriikides või kolmandates riikides. Võttes arvesse ETK olulisust ühtekuuluvuspoliitika jaoks ning asjaolu, et see loob raamistiku ühismeetmete võtmiseks ja tegevuspõhimõtete kohta teabe vahetamiseks eri liikmesriikide või kolmandate riikide riiklike, piirkondlike ja kohalike osaliste vahel, tuleks tähelepanu pöörata teatavatele ETK projektidega seotud probleemidele, et tagada projektide vastavus riigiabi eeskirjadele. Komisjoni kogemusi silmas pidades tuleks määrust (EL) nr 651/2014 kohaldada ETK projektidele antava abi suhtes, olenemata abi saava ettevõtja suurusest.

| (6) | Võttes arvesse ka ETK projektides osalevatele ettevõtjatele antavate väikeste abisummade vähest mõju kaubandusele ja konkurentsile (eriti kui need ettevõtjad saavad kõnealust abi kaudselt), tuleks sätestada lihtsad eeskirjad juhtudeks, kui abi kogusumma ettevõtja ja projekti kohta ei ületa teatavat ülemmäära. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse ka ETK projektides osalevatele ettevõtjatele antavate väikeste abisummade vähest mõju kaubandusele ja konkurentsile (eriti kui need ettevõtjad saavad kõnealust abi kaudselt), tuleks sätestada lihtsad eeskirjad juhtudeks, kui abi kogusumma ettevõtja ja projekti kohta ei ületa teatavat ülemmäära.

| (7) | Sõltumatute ekspertide tehtud hindamise ja koostatud paremusjärjestuse alusel kvaliteedimärgise saanud teadus- ja arendusprojekte või teostatavusuuringuid, mis on tipptasemel ja väärivad rahastamist riiklikest vahenditest, kuid mida ei saa eelarvevahendite vähesuse tõttu raamprogrammist „Horisont“ rahastada, võib toetada riiklikest vahenditest, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest aastateks 2014–2020 ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+ vahenditest aastateks 2021–2027. Riigiabi, mida antakse VKEde elluviidavate selliste teadus- ja arendusprojektide jaoks, tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ning teatavatel tingimustel vabastada teavitamiskohustusest. Lisaks sellele ei peaks kvaliteedimärgise andmiseks olema uuesti vaja hinnata abikõlblikkuse tingimusi, kui neid on raamprogrammi „Horisont 2020“ või raamprogrammi „Euroopa horisont“ eeskirjade kohaselt liidu tasandil juba hinnatud. Konkurentsiõiguse alusel ei ole oluline kriteerium, kas projekte elluviiv üksus taotleb kasumit või ei taotle. |
| --- | --- |

(7)

Sõltumatute ekspertide tehtud hindamise ja koostatud paremusjärjestuse alusel kvaliteedimärgise saanud teadus- ja arendusprojekte või teostatavusuuringuid, mis on tipptasemel ja väärivad rahastamist riiklikest vahenditest, kuid mida ei saa eelarvevahendite vähesuse tõttu raamprogrammist „Horisont“ rahastada, võib toetada riiklikest vahenditest, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest aastateks 2014–2020 ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+ vahenditest aastateks 2021–2027. Riigiabi, mida antakse VKEde elluviidavate selliste teadus- ja arendusprojektide jaoks, tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ning teatavatel tingimustel vabastada teavitamiskohustusest. Lisaks sellele ei peaks kvaliteedimärgise andmiseks olema uuesti vaja hinnata abikõlblikkuse tingimusi, kui neid on raamprogrammi „Horisont 2020“ või raamprogrammi „Euroopa horisont“ eeskirjade kohaselt liidu tasandil juba hinnatud. Konkurentsiõiguse alusel ei ole oluline kriteerium, kas projekte elluviiv üksus taotleb kasumit või ei taotle.

| (8) | Riigiabi, mida antakse teatavate tõhusate lairiba-püsivõrkude kasutuselevõtu toetamiseks, ja riigiabi, mida antakse teatavate tõhusate passiivsete mobiilsidevõrkude kasutuselevõtu toetamiseks, tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja teatavatel tingimustel vabastada teavitamiskohustusest, et aidata ületada digilõhet turutõrgetest mõjutatud piirkondades ning piirata seejuures konkurentsi moonutamise ja erainvesteeringute väljatõrjumise riske. |
| --- | --- |

(8)

Riigiabi, mida antakse teatavate tõhusate lairiba-püsivõrkude kasutuselevõtu toetamiseks, ja riigiabi, mida antakse teatavate tõhusate passiivsete mobiilsidevõrkude kasutuselevõtu toetamiseks, tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja teatavatel tingimustel vabastada teavitamiskohustusest, et aidata ületada digilõhet turutõrgetest mõjutatud piirkondades ning piirata seejuures konkurentsi moonutamise ja erainvesteeringute väljatõrjumise riske.

| (9) | Riigiabi, mida antakse ühendamisvautšerite kujul tarbijatele, et soodustada kaugtööd, veebiõpet ja koolitusteenuseid, ning ka VKEdele, tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja teatavatel tingimustel vabastada teavitamiskohustusest, et aidata ületada digilõhet turutõrgetest mõjutatud piirkondades ning piirata seejuures konkurentsi moonutamise ja erainvesteeringute väljatõrjumise riske. |
| --- | --- |

(9)

Riigiabi, mida antakse ühendamisvautšerite kujul tarbijatele, et soodustada kaugtööd, veebiõpet ja koolitusteenuseid, ning ka VKEdele, tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja teatavatel tingimustel vabastada teavitamiskohustusest, et aidata ületada digilõhet turutõrgetest mõjutatud piirkondades ning piirata seejuures konkurentsi moonutamise ja erainvesteeringute väljatõrjumise riske.

| (10) | Riigiabi, mida antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1153 (8) alusel rahastatavatele või selle määruse alusel kvaliteedimärgise saanud teatavatele üleeuroopalistele digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele, tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja teatavatel tingimustel vabastada teavitamiskohustusest, et aidata ületada digilõhet turutõrgetest mõjutatud piirkondades ning piirata seejuures konkurentsi moonutamise ja erainvesteeringute väljatõrjumise riske. |
| --- | --- |

(10)

Riigiabi, mida antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1153 (8) alusel rahastatavatele või selle määruse alusel kvaliteedimärgise saanud teatavatele üleeuroopalistele digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele, tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja teatavatel tingimustel vabastada teavitamiskohustusest, et aidata ületada digilõhet turutõrgetest mõjutatud piirkondades ning piirata seejuures konkurentsi moonutamise ja erainvesteeringute väljatõrjumise riske.

| (11) | Siseturuga kokkusobivana tuleks käsitada ka abi, mida antakse teadlastele majandustegevuseks peetavate Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete ja Marie Skłodowska-Curie meetmete raames, kui neile meetmetele on antud kvaliteedimärgis. |
| --- | --- |

(11)

Siseturuga kokkusobivana tuleks käsitada ka abi, mida antakse teadlastele majandustegevuseks peetavate Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete ja Marie Skłodowska-Curie meetmete raames, kui neile meetmetele on antud kvaliteedimärgis.

| (12) | Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõimet on võimalik parandada rahastamisega riiklikest vahenditest, ühendades liikmesriikide vahendid ja liidu poolt otseselt hallatavad vahendid teadus- ja arendusprojektide jaoks (näiteks projektid, mis viiakse ellu Euroopa institutsioonilise partnerluse raames, mis põhineb aluslepingu artiklil 185 või 187 või raamprogrammis „Euroopa horisont“ määratud programmi kaasrahastusmeetmel), sest sellised teadus- ja arendusprojektid vastavad üleeuroopalist huvi pakkuvatele eesmärkidele ja neis käsitletakse täpselt määratletud turutõrkeid. Nii on see juhul, kui sellised projektid valitakse kooskõlas programmi „Horisont 2020“ või raamprogrammi „Euroopa horisont“ eeskirjadega välja sõltumatute ekspertide tehtud hindamise ja paremusjärjestuse alusel riikideüleste projektikonkursside raames, milles osaleb vähemalt kolm (meetme „Teaming“ korral kaks) liikmesriiki või siis kaks liikmesriiki ja vähemalt üks assotsieerunud riik. Liikmesriikide rahalist panust nendesse kaasrahastatavatesse teadus- ja arendusprojektidesse, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid aastateks 2014–2020 ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+ vahendeid aastateks 2021–2027 tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja teatavatel tingimustel vabastada need teavitamiskohustusest. Lisaks sellele ei peaks teadus- ja arendusprojekti väljavalimiseks olema uuesti vaja hinnata abikõlblikkuse tingimusi, kui sõltumatud eksperdid on riikideülesel tasandil seda programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade kohaselt juba hinnanud. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõimet on võimalik parandada rahastamisega riiklikest vahenditest, ühendades liikmesriikide vahendid ja liidu poolt otseselt hallatavad vahendid teadus- ja arendusprojektide jaoks (näiteks projektid, mis viiakse ellu Euroopa institutsioonilise partnerluse raames, mis põhineb aluslepingu artiklil 185 või 187 või raamprogrammis „Euroopa horisont“ määratud programmi kaasrahastusmeetmel), sest sellised teadus- ja arendusprojektid vastavad üleeuroopalist huvi pakkuvatele eesmärkidele ja neis käsitletakse täpselt määratletud turutõrkeid. Nii on see juhul, kui sellised projektid valitakse kooskõlas programmi „Horisont 2020“ või raamprogrammi „Euroopa horisont“ eeskirjadega välja sõltumatute ekspertide tehtud hindamise ja paremusjärjestuse alusel riikideüleste projektikonkursside raames, milles osaleb vähemalt kolm (meetme „Teaming“ korral kaks) liikmesriiki või siis kaks liikmesriiki ja vähemalt üks assotsieerunud riik. Liikmesriikide rahalist panust nendesse kaasrahastatavatesse teadus- ja arendusprojektidesse, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid aastateks 2014–2020 ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+ vahendeid aastateks 2021–2027 tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja teatavatel tingimustel vabastada need teavitamiskohustusest. Lisaks sellele ei peaks teadus- ja arendusprojekti väljavalimiseks olema uuesti vaja hinnata abikõlblikkuse tingimusi, kui sõltumatud eksperdid on riikideülesel tasandil seda programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade kohaselt juba hinnanud.

| (13) | Raamprogrammides „Horisont 2020“ ja „Euroopa horisont“ on kindlaks määratud, millised teadus- ja innovatsioonimeetmed vastavad rahastamise tingimustele. Selles mõttes vastavad raamprogrammis „Horisont“ määratletud teadus- ja innovatsioonimeetmed enamasti määruses (EL) nr 651/2014 määratletud alus- ja rakendusuuringute tegevustele. Peale selle vastab raamprogrammi „Horisont“ alusel toetatav innovatsioonimeede enamasti määruses (EL) nr 651/2014 esitatud tootearenduse määratlusele. Käesoleva määrusega teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ettenähtud lihtsustusi ei tohiks siiski kasutada selleks, et võtta abimeetmeid, millega rahastatakse tegevust, mis ei ole teadus- ja arendustegevust käsitlevate riigiabi eeskirjade alusel kõlblik toetust saama, see tähendab tootearendusest ulatuslikumat tegevust. Sel eesmärgil võivad liikmesriigid arvesse võtta ka tehnoloogia valmidusastme määratlusi. Tehnoloogia valmidusastme 9 korral teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitatakse tootearendusest ulatuslikumana, mistõttu see ei peaks kuuluma määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(13)

Raamprogrammides „Horisont 2020“ ja „Euroopa horisont“ on kindlaks määratud, millised teadus- ja innovatsioonimeetmed vastavad rahastamise tingimustele. Selles mõttes vastavad raamprogrammis „Horisont“ määratletud teadus- ja innovatsioonimeetmed enamasti määruses (EL) nr 651/2014 määratletud alus- ja rakendusuuringute tegevustele. Peale selle vastab raamprogrammi „Horisont“ alusel toetatav innovatsioonimeede enamasti määruses (EL) nr 651/2014 esitatud tootearenduse määratlusele. Käesoleva määrusega teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ettenähtud lihtsustusi ei tohiks siiski kasutada selleks, et võtta abimeetmeid, millega rahastatakse tegevust, mis ei ole teadus- ja arendustegevust käsitlevate riigiabi eeskirjade alusel kõlblik toetust saama, see tähendab tootearendusest ulatuslikumat tegevust. Sel eesmärgil võivad liikmesriigid arvesse võtta ka tehnoloogia valmidusastme määratlusi. Tehnoloogia valmidusastme 9 korral teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitatakse tootearendusest ulatuslikumana, mistõttu see ei peaks kuuluma määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse.

| (14) | Teatavate hoonete energiatõhususe meetmete korral saab InvestEU fondi toetust lihtsustatud tingimustel kombineerida taastuvenergia kohapealse tootmise ja taastuvenergia salvestamise, sõidukite kohapealsete laadimispunktide ja nende hoonete digiülemineku toetusega. Ühendatud toetust on lihtsustatud tingimustel võimalik anda eluhoonete, õppetegevuseks või sotsiaalteenuste osutamiseks ettenähtud hoonete, avaliku halduse, õigusemõistmise, politsei- või tuletõrjeteenistusega seotud tegevuse jaoks ettenähtud hoonete ja selliste hoonete korral, kus majandustegevuseks kasutatakse vähem kui 35 % siseruumide põrandapinnast. Võttes arvesse seal toimuva tegevuse laadi, mõjutab selliste hoonete energiatõhususe parandamiseks antav toetus konkurentsi vähem. InvestEU fondist ja üksnes riiklikest vahenditest rahastatavate projektide ühetaolise käsitlemise tagamiseks on vaja muuta määruse (EL) nr 651/2014 sätteid energiatõhususe meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi kohta ning kehtestada kokkusobivuse tingimused, et hõlbustada sama projekti raames energiatõhususe meetmetesse tehtavate investeeringute kombineerimist investeeringutega hoone energiatõhususe parandamiseks (see tähendab kohapeal taastuvenergiat tootev integreeritud sisseseade, kohapealne varustus hoone kasutajate elektrisõidukite laadimiseks) ja investeeringutega hoone üleminekuks digitehnoloogiale, eelkõige hoone nutivalmiduse suurendamiseks. Selleks peaks kogu energiatõhususe meetme ja varustuse eri osade investeeringukulu olema abikõlblik, kuigi kohaldatakse ühtset abi ülemmäära. |
| --- | --- |

(14)

Teatavate hoonete energiatõhususe meetmete korral saab InvestEU fondi toetust lihtsustatud tingimustel kombineerida taastuvenergia kohapealse tootmise ja taastuvenergia salvestamise, sõidukite kohapealsete laadimispunktide ja nende hoonete digiülemineku toetusega. Ühendatud toetust on lihtsustatud tingimustel võimalik anda eluhoonete, õppetegevuseks või sotsiaalteenuste osutamiseks ettenähtud hoonete, avaliku halduse, õigusemõistmise, politsei- või tuletõrjeteenistusega seotud tegevuse jaoks ettenähtud hoonete ja selliste hoonete korral, kus majandustegevuseks kasutatakse vähem kui 35 % siseruumide põrandapinnast. Võttes arvesse seal toimuva tegevuse laadi, mõjutab selliste hoonete energiatõhususe parandamiseks antav toetus konkurentsi vähem. InvestEU fondist ja üksnes riiklikest vahenditest rahastatavate projektide ühetaolise käsitlemise tagamiseks on vaja muuta määruse (EL) nr 651/2014 sätteid energiatõhususe meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi kohta ning kehtestada kokkusobivuse tingimused, et hõlbustada sama projekti raames energiatõhususe meetmetesse tehtavate investeeringute kombineerimist investeeringutega hoone energiatõhususe parandamiseks (see tähendab kohapeal taastuvenergiat tootev integreeritud sisseseade, kohapealne varustus hoone kasutajate elektrisõidukite laadimiseks) ja investeeringutega hoone üleminekuks digitehnoloogiale, eelkõige hoone nutivalmiduse suurendamiseks. Selleks peaks kogu energiatõhususe meetme ja varustuse eri osade investeeringukulu olema abikõlblik, kuigi kohaldatakse ühtset abi ülemmäära.

| (15) | InvestEU fondist ja üksnes riiklikest vahenditest rahastatavate projektide ühetaolise käsitlemise tagamiseks on vaja määrust (EL) nr 651/2014 muuta, kehtestades kokkusobivuse tingimused maanteesõidukite teatavat liiki vähese heitega liikuvuse taristu investeeringuteks ettenähtud abile. Maanteesõidukite üldkasutatavatesse laadimis- ja tankimistaristutesse investeerimiseks ettenähtud abi tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja vabastada aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kuivõrd see võimaldab paremal tasemel keskkonnakaitset ega moonuta põhjendamatult konkurentsi. Tankimistaristu puhul peaks grupierandi alla kuuluma üksnes investeeringuteks ettenähtud abi maanteesõidukeid taastuvallikatest toodetud vesinikuga varustava tankimistaristu jaoks, arvestades, et vähese CO2-heitega vesiniku puhul puudub ühtlustatud määratlus. Kui ühtlustatud määratlus vastu võetakse, kaalub komisjon asjaomaste sätete kohaldamisala laiendamist, et see hõlmaks ka vähese CO2-heitega vesinikku. Peale selle peaks nii laadimis- kui ka tankimistaristu puhul olema kehtestatud teatavad kaitsemeetmed, et vähendada konkurentsimoonutusi. Kokkusobivuse tingimused peaksid eelkõige tagama, et toetus tekitab täiendavaid investeeringuid ja aitab kõrvaldada turutõrkeid või lahendada mitteoptimaalseid investeerimisolukordi, nii et toetus ei takista turu arengut ning eelkõige on olemas avatud ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule. Lisaks sellele tuleks laadimis- või tankimistaristule investeeringuteks ettenähtud abi anda konkureeriva pakkumismenetluse alusel, et tagada proportsionaalsus ja minimeerida taristuturu moonutusi. Peale selle tuleks tõhusa konkurentsi ergutamiseks samale abisaajale antavale abile iga meetme raames seada ülempiir. |
| --- | --- |

(15)

InvestEU fondist ja üksnes riiklikest vahenditest rahastatavate projektide ühetaolise käsitlemise tagamiseks on vaja määrust (EL) nr 651/2014 muuta, kehtestades kokkusobivuse tingimused maanteesõidukite teatavat liiki vähese heitega liikuvuse taristu investeeringuteks ettenähtud abile. Maanteesõidukite üldkasutatavatesse laadimis- ja tankimistaristutesse investeerimiseks ettenähtud abi tuleks käsitada siseturuga kokkusobivana ja vabastada aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kuivõrd see võimaldab paremal tasemel keskkonnakaitset ega moonuta põhjendamatult konkurentsi. Tankimistaristu puhul peaks grupierandi alla kuuluma üksnes investeeringuteks ettenähtud abi maanteesõidukeid taastuvallikatest toodetud vesinikuga varustava tankimistaristu jaoks, arvestades, et vähese CO2-heitega vesiniku puhul puudub ühtlustatud määratlus. Kui ühtlustatud määratlus vastu võetakse, kaalub komisjon asjaomaste sätete kohaldamisala laiendamist, et see hõlmaks ka vähese CO2-heitega vesinikku. Peale selle peaks nii laadimis- kui ka tankimistaristu puhul olema kehtestatud teatavad kaitsemeetmed, et vähendada konkurentsimoonutusi. Kokkusobivuse tingimused peaksid eelkõige tagama, et toetus tekitab täiendavaid investeeringuid ja aitab kõrvaldada turutõrkeid või lahendada mitteoptimaalseid investeerimisolukordi, nii et toetus ei takista turu arengut ning eelkõige on olemas avatud ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule. Lisaks sellele tuleks laadimis- või tankimistaristule investeeringuteks ettenähtud abi anda konkureeriva pakkumismenetluse alusel, et tagada proportsionaalsus ja minimeerida taristuturu moonutusi. Peale selle tuleks tõhusa konkurentsi ergutamiseks samale abisaajale antavale abile iga meetme raames seada ülempiir.

| (16) | InvestEU fondist toetatavad finantstooted võivad hõlmata liikmesriikide kontrolli all olevaid vahendeid, sealhulgas liidu eelarve jagatud täitmise alla kuuluvaid vahendeid, taaste- ja vastupidavusrahastust saadavaid vahendeid või muud liikmesriikide panust, et suurendada finantsvõimendust ja toetada täiendavaid investeeringuid liidus. Näiteks on liikmesriikidel võimalus eraldada osa liidu eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest vahenditest või taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest liikmesriigi osale ELi tagatisest InvestEU fondi raames. Peale selle võivad liikmesriigid rahastada omavahendite või riiklike tugipankade kaudu InvestEU fondi raames tagatud finantstooteid. Sellist rahastamist võib pidada riigi vahenditeks ja seostatavaks riigiga, kui liikmesriikidel on nende vahendite kasutamise üle kaalutlusõigus. Kui aga liikmesriikidel ei ole õigust kaalutleda vahendite kasutamise üle või kui nad tegutsevad tavapärastes turutingimustes, ei pruugi nende vahendite kasutamine kujutada endast riigiabi. |
| --- | --- |

(16)

InvestEU fondist toetatavad finantstooted võivad hõlmata liikmesriikide kontrolli all olevaid vahendeid, sealhulgas liidu eelarve jagatud täitmise alla kuuluvaid vahendeid, taaste- ja vastupidavusrahastust saadavaid vahendeid või muud liikmesriikide panust, et suurendada finantsvõimendust ja toetada täiendavaid investeeringuid liidus. Näiteks on liikmesriikidel võimalus eraldada osa liidu eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest vahenditest või taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest liikmesriigi osale ELi tagatisest InvestEU fondi raames. Peale selle võivad liikmesriigid rahastada omavahendite või riiklike tugipankade kaudu InvestEU fondi raames tagatud finantstooteid. Sellist rahastamist võib pidada riigi vahenditeks ja seostatavaks riigiga, kui liikmesriikidel on nende vahendite kasutamise üle kaalutlusõigus. Kui aga liikmesriikidel ei ole õigust kaalutleda vahendite kasutamise üle või kui nad tegutsevad tavapärastes turutingimustes, ei pruugi nende vahendite kasutamine kujutada endast riigiabi.

| (17) | Kui riiklikud vahendid (sealhulgas liidu eelarve jagatud täitmise alla kuuluvad vahendid) kujutavad endast aluslepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud tähenduses riigiabi, tuleks kehtestada tingimused, mille alusel saaks abi käsitada siseturuga kokkusobivana ja vabastada teavitamiskohustusest, et hõlbustada InvestEU fondi rakendamist. |
| --- | --- |

(17)

Kui riiklikud vahendid (sealhulgas liidu eelarve jagatud täitmise alla kuuluvad vahendid) kujutavad endast aluslepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud tähenduses riigiabi, tuleks kehtestada tingimused, mille alusel saaks abi käsitada siseturuga kokkusobivana ja vabastada teavitamiskohustusest, et hõlbustada InvestEU fondi rakendamist.

| (18) | InvestEU fond põhineb mitmel olulisel konkurentsi kaitsval meetmel, nagu selliste investeeringute toetamine, mis aitavad saavutada liidu poliitilisi eesmärke ja luua ELi lisaväärtust, ning nõue, et InvestEU fond peab olema täiendav ning et see on ette nähtud turutõrgete kõrvaldamiseks ja mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks. Peale selle tagatakse enne ELi tagatise andmist juhtimissüsteemi ja otsustusprotsessiga, et InvestEU fondist toetatavad meetmed vastavad eespool nimetatud nõuetele. Samuti on InvestEU fondist antav toetus läbipaistev ja selle mõju hinnatakse. Seetõttu tuleks InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud riigiabi käsitada siseturuga kokkusobivana ja vabastada teavitamiskohustusest, kui on täidetud teatavad konkreetsed tingimused. |
| --- | --- |

(18)

InvestEU fond põhineb mitmel olulisel konkurentsi kaitsval meetmel, nagu selliste investeeringute toetamine, mis aitavad saavutada liidu poliitilisi eesmärke ja luua ELi lisaväärtust, ning nõue, et InvestEU fond peab olema täiendav ning et see on ette nähtud turutõrgete kõrvaldamiseks ja mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks. Peale selle tagatakse enne ELi tagatise andmist juhtimissüsteemi ja otsustusprotsessiga, et InvestEU fondist toetatavad meetmed vastavad eespool nimetatud nõuetele. Samuti on InvestEU fondist antav toetus läbipaistev ja selle mõju hinnatakse. Seetõttu tuleks InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud riigiabi käsitada siseturuga kokkusobivana ja vabastada teavitamiskohustusest, kui on täidetud teatavad konkreetsed tingimused.

| (19) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 651/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 651/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 651/2014 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid m ja n asendatakse järgmisega:






  „m) | piirkondlikele lennujaamadele antav abi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid m ja n asendatakse järgmisega:

„m)

piirkondlikele lennujaamadele antav abi;

| n) | sadamatele antav abi;“; |
| --- | --- |

n)

sadamatele antav abi;“;

| ii) | lisatakse punktid o ja p:






  „o) | Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi ning |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse punktid o ja p:

„o)

Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi ning

| p) | InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi.“; |
| --- | --- |

p)

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi.“;

| b) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | abikavad, mis kuuluvad käesoleva määruse III peatüki 1. jao (v.a artikkel 15), 2., 3., 4., 7. jao (v.a artikkel 44) ja 10. jao alla, ning abi, mida antakse kõnealuse peatüki 16. jao alusel finantstoodetena, kui keskmine riigiabi aastaeelarve liikmesriigi kohta ületab 150 miljonit eurot, kuue kuu möödumisel nende jõustumisest. Käesoleva määruse III peatüki 16. jao kohase abi puhul võetakse hindamisel, kas liikmesriigi keskmine asjaomase finantstootega seotud riigiabi aastaeelarve ületab 150 miljonit eurot, arvesse üksnes liikmesriigi osamakseid (mis on sihtotstarbeliselt ette nähtud teatava finantstoote jaoks) ELi tagatise liikmesriigi osasse, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/523 (*) artikli 9 lõike 1 punktis b. Komisjon võib otsustada, et käesoleva määruse kohaldamist jätkatakse mis tahes kõnealuse abikava suhtes kauem, olles hinnanud liikmesriigi poolt 20 tööpäeva jooksul alates abikava jõustumisest komisjonile esitatud hindamiskava. Kui komisjon on juba pikendanud käesoleva määruse kohaldamist selliste kavade suhtes üle algse kuue kuu, võivad liikmesriigid otsustada pikendada kõnealuste kavade kohaldamisaega kuni käesoleva määruse kohaldamisaja lõpuni, tingimusel et asjaomane liikmesriik on esitanud hindamisaruande kooskõlas komisjoni poolt heaks kiidetud hindamiskavaga. Erandina võib käesoleva määruse alusel antavat regionaalabi siiski pikendada asjakohaste regionaalabi kaartide kehtivusaja lõpuni; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

abikavad, mis kuuluvad käesoleva määruse III peatüki 1. jao (v.a artikkel 15), 2., 3., 4., 7. jao (v.a artikkel 44) ja 10. jao alla, ning abi, mida antakse kõnealuse peatüki 16. jao alusel finantstoodetena, kui keskmine riigiabi aastaeelarve liikmesriigi kohta ületab 150 miljonit eurot, kuue kuu möödumisel nende jõustumisest. Käesoleva määruse III peatüki 16. jao kohase abi puhul võetakse hindamisel, kas liikmesriigi keskmine asjaomase finantstootega seotud riigiabi aastaeelarve ületab 150 miljonit eurot, arvesse üksnes liikmesriigi osamakseid (mis on sihtotstarbeliselt ette nähtud teatava finantstoote jaoks) ELi tagatise liikmesriigi osasse, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/523 (*) artikli 9 lõike 1 punktis b. Komisjon võib otsustada, et käesoleva määruse kohaldamist jätkatakse mis tahes kõnealuse abikava suhtes kauem, olles hinnanud liikmesriigi poolt 20 tööpäeva jooksul alates abikava jõustumisest komisjonile esitatud hindamiskava. Kui komisjon on juba pikendanud käesoleva määruse kohaldamist selliste kavade suhtes üle algse kuue kuu, võivad liikmesriigid otsustada pikendada kõnealuste kavade kohaldamisaega kuni käesoleva määruse kohaldamisaja lõpuni, tingimusel et asjaomane liikmesriik on esitanud hindamisaruande kooskõlas komisjoni poolt heaks kiidetud hindamiskavaga. Erandina võib käesoleva määruse alusel antavat regionaalabi siiski pikendada asjakohaste regionaalabi kaartide kehtivusaja lõpuni;

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).“;"

| c) | lõikes 3 asendatakse punktid a ja b järgmisega:






  „a) | kalandus- ja vesiviljelussektoris antav abi, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1379/2013 (*), välja arvatud koolitusabi, VKEdele rahastamisele juurdepääsuks antav abi, teadus- ja arendustegevuse valdkonnas antav abi, VKEdele innovatsiooniks antav abi, ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate jaoks antav abi ning äärepoolseimates piirkondades antav investeeringuteks ettenähtud abi, regionaalse tegevusabi kavad, põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse (EIP) töörühma projektidele antav abi, kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antav abi, Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi ning InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, välja arvatud komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 (**) artikli 1 lõikes 1 loetletud abi liigid; |
| --- | --- | --- |

c)

lõikes 3 asendatakse punktid a ja b järgmisega:

„a)

kalandus- ja vesiviljelussektoris antav abi, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1379/2013 (*), välja arvatud koolitusabi, VKEdele rahastamisele juurdepääsuks antav abi, teadus- ja arendustegevuse valdkonnas antav abi, VKEdele innovatsiooniks antav abi, ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate jaoks antav abi ning äärepoolseimates piirkondades antav investeeringuteks ettenähtud abi, regionaalse tegevusabi kavad, põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse (EIP) töörühma projektidele antav abi, kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antav abi, Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi ning InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, välja arvatud komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 (**) artikli 1 lõikes 1 loetletud abi liigid;

| b) | põllumajandusliku esmatootmise sektorile antav abi, välja arvatud äärepoolseimates piirkondades antav investeeringuteks ettenähtud abi, regionaalse tegevusabi kavad, VKEdele nõustamiseks antav abi, riskifinantseerimisabi, teadus- ja arendustegevuseks antav abi, VKEdele innovatsiooniks antav abi, keskkonnaabi, koolitusabi, ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate jaoks antav abi, põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidele antav abi, kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antav abi ning Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi ja InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusliku esmatootmise sektorile antav abi, välja arvatud äärepoolseimates piirkondades antav investeeringuteks ettenähtud abi, regionaalse tegevusabi kavad, VKEdele nõustamiseks antav abi, riskifinantseerimisabi, teadus- ja arendustegevuseks antav abi, VKEdele innovatsiooniks antav abi, keskkonnaabi, koolitusabi, ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate jaoks antav abi, põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidele antav abi, kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antav abi ning Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi ja InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi;

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1)."

(**)  Komisjoni 27. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.6.2014, lk 45).“;"

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise abi suhtes:






  a) | abikavad, milles ei ole sõnaselgelt välistatud üksikabi väljamaksmine ettevõtjale, kellele komisjoni sellise eelneva otsuse alusel, millega sama liikmesriigi poolt antud abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks, välja arvatud juhul, kui tegemist on abikavaga, millega korvatakse teatavate loodusõnnetuste tekitatud kahju, ning artikli 19b, 2a. jao ja III peatüki 16. jao kohased abikavad; |
| --- | --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise abi suhtes:

a)

abikavad, milles ei ole sõnaselgelt välistatud üksikabi väljamaksmine ettevõtjale, kellele komisjoni sellise eelneva otsuse alusel, millega sama liikmesriigi poolt antud abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks, välja arvatud juhul, kui tegemist on abikavaga, millega korvatakse teatavate loodusõnnetuste tekitatud kahju, ning artikli 19b, 2a. jao ja III peatüki 16. jao kohased abikavad;

| b) | ihtotstarbeline üksikabi ettevõtjatele, nagu on osutatud punktis a; |
| --- | --- |

b)

ihtotstarbeline üksikabi ettevõtjatele, nagu on osutatud punktis a;

| c) | abi raskustes olevale ettevõtjale, välja arvatud abikavad, millega korvatakse teatavate loodusõnnetuste tekitatud kahju, idufirmade abikavad, regionaalse tegevusabi kavad, artikli 19b kohased abikavad, VKEdele artikli 56f kohaselt antav abi ja finantsvahendajatele artiklite 16, 21, 22 ja 39 ja III peatüki 16. jao alusel antav abi, kui nende kavade alusel ei kohelda raskustes olevaid ettevõtjaid teistest ettevõtjatest soodsamalt. Erandina kohaldatakse käesolevat määrust siiski ettevõtjate suhtes, kes ei olnud 31. detsembri 2019. aasta seisuga raskustes, kuid sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.“; |
| --- | --- |

c)

abi raskustes olevale ettevõtjale, välja arvatud abikavad, millega korvatakse teatavate loodusõnnetuste tekitatud kahju, idufirmade abikavad, regionaalse tegevusabi kavad, artikli 19b kohased abikavad, VKEdele artikli 56f kohaselt antav abi ja finantsvahendajatele artiklite 16, 21, 22 ja 39 ja III peatüki 16. jao alusel antav abi, kui nende kavade alusel ei kohelda raskustes olevaid ettevõtjaid teistest ettevõtjatest soodsamalt. Erandina kohaldatakse käesolevat määrust siiski ettevõtjate suhtes, kes ei olnud 31. detsembri 2019. aasta seisuga raskustes, kuid sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.“;

| 2) | artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 63, 64 ja 65 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 63, 64 ja 65 jäetakse välja;

| b) | lisatakse järgmised punktid 102a, 102b ja 102c:






  „102a) | „laadimistaristu“ – paikne või teisaldatav taristu, mis võimaldab laadida maanteesõidukeid elektrienergiaga; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid 102a, 102b ja 102c:

„102a)

„laadimistaristu“ – paikne või teisaldatav taristu, mis võimaldab laadida maanteesõidukeid elektrienergiaga;

| 102b) | „tankimistaristu“ – paikne või teisaldatav taristu, mis võimaldab tankida maanteesõidukeid vesinikuga; |
| --- | --- |

102b)

„tankimistaristu“ – paikne või teisaldatav taristu, mis võimaldab tankida maanteesõidukeid vesinikuga;

| 102c) | „taastuvallikatest toodetud vesinik“ – vesinik, mis on toodetud vee elektrolüüsi teel (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektriga töötavas elektrolüüsiseadmes) või biogaasi reformimise või biomassi biokeemilise muundamise teel, kui see on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (*) artiklis 29 sätestatud säästlikkuskriteeriumidega; |
| --- | --- |

102c)

„taastuvallikatest toodetud vesinik“ – vesinik, mis on toodetud vee elektrolüüsi teel (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektriga töötavas elektrolüüsiseadmes) või biogaasi reformimise või biomassi biokeemilise muundamise teel, kui see on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (*) artiklis 29 sätestatud säästlikkuskriteeriumidega;

*

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).“;"

*

| c) | lisatakse järgmised punktid 103a–103e:






  „103a) | „eluhoone“ – üksnes ühe- või mitmepereelamuna kasutatav hoone; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid 103a–103e:

„103a)

„eluhoone“ – üksnes ühe- või mitmepereelamuna kasutatav hoone;

| 103b) | „sotsiaalteenus“ – selgelt kindlaksmääratud teenus sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks, eelkõige arstiabi ja pikaajalise hoolduse, lapsehoiu, tööturule juurdepääsu võimaldamise ja tööturule tagasitoomise, sotsiaalmajutuse (mis tähendab majutust ebasoodsas olukorras olevatele kodanikele või sotsiaalselt vähemsoodsas olukorras olevatele rühmadele, kes piiratud maksevõime tõttu ei suuda hankida eluaset turutingimustel) ning haavatavate elanikkonnarühmade eest hoolitsemise ja nende sotsiaalse kaasamise valdkonnas (nagu on selgitatud komisjoni otsuse 2012/21/EL (*) põhjenduses 11); |
| --- | --- |

103b)

„sotsiaalteenus“ – selgelt kindlaksmääratud teenus sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks, eelkõige arstiabi ja pikaajalise hoolduse, lapsehoiu, tööturule juurdepääsu võimaldamise ja tööturule tagasitoomise, sotsiaalmajutuse (mis tähendab majutust ebasoodsas olukorras olevatele kodanikele või sotsiaalselt vähemsoodsas olukorras olevatele rühmadele, kes piiratud maksevõime tõttu ei suuda hankida eluaset turutingimustel) ning haavatavate elanikkonnarühmade eest hoolitsemise ja nende sotsiaalse kaasamise valdkonnas (nagu on selgitatud komisjoni otsuse 2012/21/EL (*) põhjenduses 11);

*

| 103c) | „digiüleminek“ – elektroonilistel seadmetel ja/või süsteemidel põhineva tehnoloogia kasutuselevõtt, mis võimaldab suurendada toodete funktsionaalsust, välja töötada internetipõhiseid teenuseid, ajakohastada protsesse või minna kaupade tootmisel ja teenuste pakkumisel üle vahendajateta ärimudelitele ning millel on lõppkokkuvõttes ümberkujundav mõju; |
| --- | --- |

103c)

„digiüleminek“ – elektroonilistel seadmetel ja/või süsteemidel põhineva tehnoloogia kasutuselevõtt, mis võimaldab suurendada toodete funktsionaalsust, välja töötada internetipõhiseid teenuseid, ajakohastada protsesse või minna kaupade tootmisel ja teenuste pakkumisel üle vahendajateta ärimudelitele ning millel on lõppkokkuvõttes ümberkujundav mõju;

| 103d) | „nutivalmidus“ – hoonete (või hoone osade) võime kohandada oma talitlust kasutaja vajadustega (sealhulgas optimeerida energiatõhusust ja üldist tõhusust) ja kohandada oma talitlust vastavalt võrgusignaalidele; |
| --- | --- |

103d)

„nutivalmidus“ – hoonete (või hoone osade) võime kohandada oma talitlust kasutaja vajadustega (sealhulgas optimeerida energiatõhusust ja üldist tõhusust) ja kohandada oma talitlust vastavalt võrgusignaalidele;

| 103e) | „väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat (arvutatuna vastavalt I lisa artiklitele 3–6) ning kelle aastakäive ei ületa 100 miljonit eurot või kelle aastabilanss ei ületa 86 miljonit eurot; mitu üksust loetakse üheks ettevõtjaks, kui on täidetud mõni I lisa artikli 3 lõikes 3 loetletud tingimustest; |
| --- | --- |

103e)

„väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat (arvutatuna vastavalt I lisa artiklitele 3–6) ning kelle aastakäive ei ületa 100 miljonit eurot või kelle aastabilanss ei ületa 86 miljonit eurot; mitu üksust loetakse üheks ettevõtjaks, kui on täidetud mõni I lisa artikli 3 lõikes 3 loetletud tingimustest;

(*)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).“;"

*

| d) | punkt 133 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

punkt 133 jäetakse välja;

| e) | punkt 137 asendatakse järgmisega:






  „137) | „passiivne võrk“ – aktiivsete komponentideta võrk, näiteks tsiviilehituse taristu, torustik, kaablikanalisatsioon, kontrollkaevud, juurdepääsuluugid, pimekiud, kaablikapid, toiteplokid, antenniseadeldised, passiivantennid, mastid, postid ja tornid;“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 137 asendatakse järgmisega:

„137)

„passiivne võrk“ – aktiivsete komponentideta võrk, näiteks tsiviilehituse taristu, torustik, kaablikanalisatsioon, kontrollkaevud, juurdepääsuluugid, pimekiud, kaablikapid, toiteplokid, antenniseadeldised, passiivantennid, mastid, postid ja tornid;“;

| f) | punkt 138 jäetakse välja; |
| --- | --- |

f)

punkt 138 jäetakse välja;

| g) | lisatakse järgmised punktid 139a, 139b ja 139c:






  „139a) | „hoone, mida taristu läbib“ – hoone, mida on lühikese aja jooksul võimalik ühendada lõppkasutajale kohaldatava tavapärase aktiveerimistasuga, olenemata sellest, kas kõnealune hoone on võrguga ühendatud. Operaator käsitab hoonet hoonena, mida taristu läbib, üksnes siis, kui ta kohustub lõppkasutaja taotluse korral ühendama hoone tavapärase aktiveerimistasu eest, st ilma lisa- või erandlike kuludeta ning igal juhul ületamata asjaomases liikmesriigis kehtivat keskmist aktiveerimistasu. Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujatel peab olema võimalik konkreetne hoone võrku ühendada ja teenus aktiveerida nelja nädala jooksul alates asjakohasest taotlusest; |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse järgmised punktid 139a, 139b ja 139c:

„139a)

„hoone, mida taristu läbib“ – hoone, mida on lühikese aja jooksul võimalik ühendada lõppkasutajale kohaldatava tavapärase aktiveerimistasuga, olenemata sellest, kas kõnealune hoone on võrguga ühendatud. Operaator käsitab hoonet hoonena, mida taristu läbib, üksnes siis, kui ta kohustub lõppkasutaja taotluse korral ühendama hoone tavapärase aktiveerimistasu eest, st ilma lisa- või erandlike kuludeta ning igal juhul ületamata asjaomases liikmesriigis kehtivat keskmist aktiveerimistasu. Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujatel peab olema võimalik konkreetne hoone võrku ühendada ja teenus aktiveerida nelja nädala jooksul alates asjakohasest taotlusest;

| 139b) | „sotsiaal-majanduslik keskus“ – üksus, kes tänu oma ülesandele, laadile või asukohale saab otseselt või kaudselt tuua olulist sotsiaal-majanduslikku kasu oma ümbruskonna või mõjuala kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele, sealhulgas avaliku sektori asutus või avalik-õiguslik või eraõiguslik üksus, kellele on tehtud ülesandeks üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõikes 2, samuti digimahukas ettevõte; |
| --- | --- |

139b)

„sotsiaal-majanduslik keskus“ – üksus, kes tänu oma ülesandele, laadile või asukohale saab otseselt või kaudselt tuua olulist sotsiaal-majanduslikku kasu oma ümbruskonna või mõjuala kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele, sealhulgas avaliku sektori asutus või avalik-õiguslik või eraõiguslik üksus, kellele on tehtud ülesandeks üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõikes 2, samuti digimahukas ettevõte;

| 139c) | „5G-koridor“ – maantee-, raudtee- või siseveeteetranspordi marsruut, mis on täielikult kaetud digitaalse ühenduvuse taristuga ja eelkõige 5G-süsteemidega ning võimaldab katkematult osutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1153 (*) määratletud koostoimivaid digiteenuseid, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvus, samalaadsed aruka liikuvuse raudteeteenused või digitaalne ühenduvus siseveeteedel; |
| --- | --- |

139c)

„5G-koridor“ – maantee-, raudtee- või siseveeteetranspordi marsruut, mis on täielikult kaetud digitaalse ühenduvuse taristuga ja eelkõige 5G-süsteemidega ning võimaldab katkematult osutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1153 (*) määratletud koostoimivaid digiteenuseid, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvus, samalaadsed aruka liikuvuse raudteeteenused või digitaalne ühenduvus siseveeteedel;

*

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014). (ELT L 249, 14.7.2021, lk 38)“."

*

| h) | lisatakse järgmine pealkiri ja punktid 166–172:

  „
  Mõisted InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi kohta (käesoleva artikli muudes punktides määratletud mõisteid kasutatakse samas tähenduses ka InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi puhul)







  166) | „InvestEU fond“, „ELi tagatis“, „finantstoode“, „liikmesriigi tugipank või finantseerimisasutus“ ja „rakenduspartner“ – nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/523 artiklis 2; |
| --- | --- | --- |

h)

lisatakse järgmine pealkiri ja punktid 166–172:

„
  Mõisted InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi kohta (käesoleva artikli muudes punktides määratletud mõisteid kasutatakse samas tähenduses ka InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi puhul)

Mõisted InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi kohta (käesoleva artikli muudes punktides määratletud mõisteid kasutatakse samas tähenduses ka InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi puhul)

166)

„InvestEU fond“, „ELi tagatis“, „finantstoode“, „liikmesriigi tugipank või finantseerimisasutus“ ja „rakenduspartner“ – nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/523 artiklis 2;

| 167) | „finantsvahendaja“ – 16. jao kohaldamisel tähendab see finantsvahendajat punkti 34 tähenduses, välja arvatud rakenduspartnerid; |
| --- | --- |

167)

„finantsvahendaja“ – 16. jao kohaldamisel tähendab see finantsvahendajat punkti 34 tähenduses, välja arvatud rakenduspartnerid;

| 168) | „kaubanduslik finantsvahendaja“ – finantsvahendaja, kes tegutseb kasumi teenimise eesmärgil ning täielikult omal vastutusel ja ilma riigi tagatiseta; liikmesriikide tugipanku ega finantseerimisasutusi ei peeta kaubanduslikeks finantsvahendajateks; |
| --- | --- |

168)

„kaubanduslik finantsvahendaja“ – finantsvahendaja, kes tegutseb kasumi teenimise eesmärgil ning täielikult omal vastutusel ja ilma riigi tagatiseta; liikmesriikide tugipanku ega finantseerimisasutusi ei peeta kaubanduslikeks finantsvahendajateks;

| 169) | „üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) linnatranspordisõlm“ – nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (*) artikli 3 punktis p; |
| --- | --- |

169)

„üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) linnatranspordisõlm“ – nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (*) artikli 3 punktis p;

*

| 170) | „uus turuletulija“ – selline raudteeveo-ettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (**) artikli 3 punkti 1 tähenduses, kes vastab järgmistele tingimustele:






  a) | ta on saanud asjaomase turusegmendi jaoks direktiivi 2012/34/EL artikli 17 lõike 3 kohase tegevusloa vähem kui 20 aastat enne abi andmist; |
| --- | --- | --- |

170)

„uus turuletulija“ – selline raudteeveo-ettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (**) artikli 3 punkti 1 tähenduses, kes vastab järgmistele tingimustele:

**

a)

ta on saanud asjaomase turusegmendi jaoks direktiivi 2012/34/EL artikli 17 lõike 3 kohase tegevusloa vähem kui 20 aastat enne abi andmist;

| b) | ta ei ole seotud käesoleva määruse I lisa artikli 3 lõike 3 kohase raudteeveo-ettevõtjaga, kes on direktiivi 2012/34/EL artikli 3 punkti 14 tähenduses saanud tegevusloa enne 1. jaanuari 2010; |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud käesoleva määruse I lisa artikli 3 lõike 3 kohase raudteeveo-ettevõtjaga, kes on direktiivi 2012/34/EL artikli 3 punkti 14 tähenduses saanud tegevusloa enne 1. jaanuari 2010;

| 171) | „linnatransport“ – transport linnas või linnastus ja selle pendelrände piirkondades; |
| --- | --- |

171)

„linnatransport“ – transport linnas või linnastus ja selle pendelrände piirkondades;

| 172) | „ökosüsteem“, „elurikkus“ ja „ökosüsteemi hea seisund“ – nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (***) artikli 2 punktis 1; |
| --- | --- |

172)

„ökosüsteem“, „elurikkus“ ja „ökosüsteemi hea seisund“ – nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (***) artikli 2 punktis 1;

***

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1)."

*

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).“"

**

(***)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).“;"

***

| 3) | artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalevatele ettevõtjatele antav abi: artikli 20 kohane abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; artikli 20a kohane abi: artikli 20a lõikes 2 sätestatud summad ettevõtja ja projekti kohta;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalevatele ettevõtjatele antav abi: artikli 20 kohane abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; artikli 20a kohane abi: artikli 20a lõikes 2 sätestatud summad ettevõtja ja projekti kohta;“;

| b) | punktile i lisatakse järgmised alapunktid vii–x:






  „vii) | VKEdele kvaliteedimärgise saanud ja artikli 25a alusel elluviidavate teadus- ja arendusprojektide jaoks antav abi: artiklis 25a osutatud summa; |
| --- | --- | --- |

b)

punktile i lisatakse järgmised alapunktid vii–x:

„vii)

VKEdele kvaliteedimärgise saanud ja artikli 25a alusel elluviidavate teadus- ja arendusprojektide jaoks antav abi: artiklis 25a osutatud summa;

| viii) | artikli 25b alusel elluviidavate Marie Skłodowska-Curie meetmete ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete jaoks antav abi: artiklis 25b osutatud summad; |
| --- | --- |

viii)

artikli 25b alusel elluviidavate Marie Skłodowska-Curie meetmete ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete jaoks antav abi: artiklis 25b osutatud summad;

| ix) | artikli 25c alusel elluviidavate kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi: artiklis 25c osutatud summad; |
| --- | --- |

ix)

artikli 25c alusel elluviidavate kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi: artiklis 25c osutatud summad;

| x) | meetme „Teaming“ jaoks antav abi: artiklis 25d osutatud summad;“; |
| --- | --- |

x)

meetme „Teaming“ jaoks antav abi: artiklis 25d osutatud summad;“;

| c) | punkt s asendatakse järgmisega:






  „s) | keskkonnakaitse investeeringuteks ettenähtud abi, välja arvatud investeeringuteks ettenähtud abi heiteta või vähese heitega sõidukite üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu jaoks, investeeringuteks ettenähtud abi saastatud alade puhastamiseks ning abi energiatõhusate kaugkütte ja -jahutussüsteemide jaotusvõrkudele: 15 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta; 30 miljonit eurot teatavate hoonete energiatõhususe investeeringuteks ettenähtud abiks artikli 38 lõike 3a alusel ja 30 miljonit eurot nominaalsest makstavast kogusummast hoonete energiatõhususe investeeringuteks ettenähtud abiks artikli 38 lõike 7 alusel;“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt s asendatakse järgmisega:

„s)

keskkonnakaitse investeeringuteks ettenähtud abi, välja arvatud investeeringuteks ettenähtud abi heiteta või vähese heitega sõidukite üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu jaoks, investeeringuteks ettenähtud abi saastatud alade puhastamiseks ning abi energiatõhusate kaugkütte ja -jahutussüsteemide jaotusvõrkudele: 15 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta; 30 miljonit eurot teatavate hoonete energiatõhususe investeeringuteks ettenähtud abiks artikli 38 lõike 3a alusel ja 30 miljonit eurot nominaalsest makstavast kogusummast hoonete energiatõhususe investeeringuteks ettenähtud abiks artikli 38 lõike 7 alusel;“;

| d) | lisatakse punkt sa:






  „sa) | investeeringuteks ettenähtud abi heiteta või vähese heitega sõidukite üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu jaoks: 15 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta ning abikavade puhul keskmise aastaeelarvega kuni 150 miljonit eurot;“; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt sa:

a

„sa)

investeeringuteks ettenähtud abi heiteta või vähese heitega sõidukite üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu jaoks: 15 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta ning abikavade puhul keskmise aastaeelarvega kuni 150 miljonit eurot;“;

| e) | punkt t asendatakse järgmisega:






  „t) | energiatõhususe projektide investeeringuteks ettenähtud abi: artikli 39 lõikes 5 sätestatud summad;“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt t asendatakse järgmisega:

„t)

energiatõhususe projektide investeeringuteks ettenähtud abi: artikli 39 lõikes 5 sätestatud summad;“;

| f) | punkt y asendatakse järgmisega:






  „y) | lairiba-püsivõrkude kasutuselevõtuks toetuse vormis antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; lairiba-püsivõrgu taristule rahastamisvahendina antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot;“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkt y asendatakse järgmisega:

„y)

lairiba-püsivõrkude kasutuselevõtuks toetuse vormis antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; lairiba-püsivõrgu taristule rahastamisvahendina antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot;“;

| g) | lisatakse järgmised punktid ya, yb ja yc:






  „ya) | 4G- või 5G-mobiilsidevõrkude kasutuselevõtuks toetuse vormis antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; 4G- või 5G-mobiilsidevõrkudele rahastamisvahendi vormis antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse järgmised punktid ya, yb ja yc:

a

b

c

„ya)

4G- või 5G-mobiilsidevõrkude kasutuselevõtuks toetuse vormis antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; 4G- või 5G-mobiilsidevõrkudele rahastamisvahendi vormis antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot;

| yb) | määruse (EL) 2021/1153 alusel rahastatavatele või kvaliteedimärgise saanud teatavatele üleeuroopalistele digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele toetusena antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; teatavatele üleeuroopalistele digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele rahastamisvahendina antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot; |
| --- | --- |

yb)

määruse (EL) 2021/1153 alusel rahastatavatele või kvaliteedimärgise saanud teatavatele üleeuroopalistele digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele toetusena antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; teatavatele üleeuroopalistele digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele rahastamisvahendina antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot;

| yc) | ühendamisvautšerite kavade vormis antav abi: liikmesriigis ei tohi ühendamisvautšerite kavade vormis antava riigiabi 24 kuu kogueelarve ületada 50 miljonit eurot (riiklike ja piirkondlike või kohalike vautšerikavade kogusumma);“; |
| --- | --- |

yc)

ühendamisvautšerite kavade vormis antav abi: liikmesriigis ei tohi ühendamisvautšerite kavade vormis antava riigiabi 24 kuu kogueelarve ületada 50 miljonit eurot (riiklike ja piirkondlike või kohalike vautšerikavade kogusumma);“;

| h) | lisatakse järgmised punktid gg ja hh:






  „gg) | InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi: III peatüki 16. jaos sätestatud summad; |
| --- | --- | --- |

h)

lisatakse järgmised punktid gg ja hh:

„gg)

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi: III peatüki 16. jaos sätestatud summad;

| hh) | abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides: artikli 19a kohane abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; artikli 19b kohane abi: artikli 19b lõikes 2 sätestatud summa projekti kohta.“; |
| --- | --- |

hh)

abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides: artikli 19a kohane abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; artikli 19b kohane abi: artikli 19b lõikes 2 sätestatud summa projekti kohta.“;

| 4) | artikli 5 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt ea:






  „ea) | abi, mida antakse ettevõtjatele seoses nende osalemisega Euroopa territoriaalse koostöö projektides artikli 20a alusel, kui ette on nähtud ülemmäär eesmärgiga tagada, et artiklis 20a sätestatud kohaldatavat künnist ei ületata;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

artikli 5 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt ea:

a

„ea)

abi, mida antakse ettevõtjatele seoses nende osalemisega Euroopa territoriaalse koostöö projektides artikli 20a alusel, kui ette on nähtud ülemmäär eesmärgiga tagada, et artiklis 20a sätestatud kohaldatavat künnist ei ületata;“;

| b) | lisatakse punkt l:






  „l) | InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, kui on täidetud III peatüki 16. jaos sätestatud tingimused.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt l:

„l)

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, kui on täidetud III peatüki 16. jaos sätestatud tingimused.“;

| 5) | artikli 6 lõikesse 5 lisatakse järgmised punktid i, j, k ja l:






  „i) | abi Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalevatele ettevõtjatele, kui on täidetud artiklites 20 ja 20a sätestatud asjakohased tingimused; |
| --- | --- | --- |

5)

artikli 6 lõikesse 5 lisatakse järgmised punktid i, j, k ja l:

„i)

abi Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalevatele ettevõtjatele, kui on täidetud artiklites 20 ja 20a sätestatud asjakohased tingimused;

| j) | kvaliteedimärgise saanud teadus- ja arendusprojektide jaoks antav abi, kvaliteedimärgise saanud Marie Skłodowska-Curie meetmete ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete jaoks antav abi, kaasrahastatavate projektide ja kaasrahastatavate meetmetega „Teaming“ seotud abi, kui on täidetud artiklites 25a, 25b, 25c või 25d sätestatud asjakohased tingimused; |
| --- | --- |

j)

kvaliteedimärgise saanud teadus- ja arendusprojektide jaoks antav abi, kvaliteedimärgise saanud Marie Skłodowska-Curie meetmete ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete jaoks antav abi, kaasrahastatavate projektide ja kaasrahastatavate meetmetega „Teaming“ seotud abi, kui on täidetud artiklites 25a, 25b, 25c või 25d sätestatud asjakohased tingimused;

| k) | InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, kui on täidetud III peatüki 16. jaos sätestatud tingimused; |
| --- | --- |

k)

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, kui on täidetud III peatüki 16. jaos sätestatud tingimused;

| l) | abi VKEdele, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides või saavad neist toetust, kui on täidetud artiklites 19a või 19b sätestatud asjakohased tingimused;“; |
| --- | --- |

l)

abi VKEdele, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides või saavad neist toetust, kui on täidetud artiklites 19a või 19b sätestatud asjakohased tingimused;“;

| 6) | artikli 7 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

  „Abikõlblike kulude summa võib arvutada kooskõlas lihtsustatud kulude kohaldamisega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (*) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (**), olenevalt sellest, kumb on kohaldatav, tingimusel et tehingut rahastatakse vähemalt osaliselt liidu vahenditest, mis lubab neid lihtsustatud kuluvõimalusi kasutada, ja et abikõlblike kulude kategooria on erandit käsitleva sätte kohaselt abikõlblik.

  (*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)."


  (**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).“;" |
| --- | --- |

6)

artikli 7 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Abikõlblike kulude summa võib arvutada kooskõlas lihtsustatud kulude kohaldamisega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (*) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (**), olenevalt sellest, kumb on kohaldatav, tingimusel et tehingut rahastatakse vähemalt osaliselt liidu vahenditest, mis lubab neid lihtsustatud kuluvõimalusi kasutada, ja et abikõlblike kulude kategooria on erandit käsitleva sätte kohaselt abikõlblik.

*

**

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)."

*

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).“;"

**

| 7) | artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | mis tahes muu riigiabi, mis on seotud samade abikõlblike kuludega, mis on osaliselt või täielikult kattuvad, kuid ainult juhul, kui sellise kumuleerimise tulemusel ei ületata suurimat abi osakaalu või abisummat, mida käesoleva määruse kohaselt kõnealuse abi suhtes kohaldatakse. |
| --- | --- | --- | --- |

7)

artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

mis tahes muu riigiabi, mis on seotud samade abikõlblike kuludega, mis on osaliselt või täielikult kattuvad, kuid ainult juhul, kui sellise kumuleerimise tulemusel ei ületata suurimat abi osakaalu või abisummat, mida käesoleva määruse kohaselt kõnealuse abi suhtes kohaldatakse.

Lõplike abisaajate rahastamist InvestEU fondi toetusena III peatüki 16. jao alusel ja sellega kaetud kulu ei võeta arvesse kindlakstegemisel, kas käesoleva punkti esimeses lauses esitatud sätteid kumuleerimise kohta on järgitud. Käesoleva punkti esimese lause kohastele kumuleerimist käsitlevatele sätetele vastavuse kindlakstegemiseks vajalik summa arvutatakse järgmiselt: kõigepealt lahutatakse projekti abikõlblikest kogukuludest InvestEU fondist toetatava rahastamise nominaalsumma, et saada allesjäänud abikõlblikud kogukulud; seejärel arvutatakse asjakohase abi osakaalu või abisumma järgi maksimaalne abisumma, võttes arvesse ainult allesjäänud abikõlblikke kogukulusid.

Nende artiklite puhul, mille jaoks teatamiskünnis on määratud abi maksimumsummana, ei võeta lõplikele abisaajatele InvestEU fondi toetuse raames antud rahastamise nominaalsummat arvesse ka selleks, et teha kindlaks, kas artiklis 4 sätestatud teatamiskünnist on järgitud.

Teise võimalusena võib InvestEU fondist III peatüki 16. jao alusel toetatud kõrgema nõudeõiguse järguga laenude või nende laenude tagatiste puhul arvutada lõplikele abisaajatele antud laenude või tagatistega kaasnenud abi brutotoetusekvivalendi vastavalt vajadusele kooskõlas artikli 5 lõike 2 punktiga b või c. Seda abi brutotoetusekvivalenti saab käesoleva punkti esimese lause kohaselt kasutada selle tagamiseks, et kumuleerimisel mis tahes muu abiga, mis on seotud samade kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega, ei ületata käesoleva määruse alusel abi suhtes kohaldatavat abi osakaalu või abisummat või käesoleva määruse kohast teatamiskünnist.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on teavitamiskohustusest vabastatud käesoleva määruse artiklite 19b, 20a, 21, 22 või 23, artikli 56e lõike 5 punkti a alapunkti ii või iii, artikli 56e lõike 8 punkti d, artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f alusel, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, mille puhul saab abikõlblikke kulusid kindlaks määrata. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, millel abikõlblikud kulud puuduvad, kuni vastava kõrgeima kogurahastamise künniseni, mis on määratud iga juhtumi konkreetsetest oludest lähtuvalt komisjoni käesolevas või mõnes muus grupierandit käsitlevas määruses või otsuses. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on teavitamiskohustusest vabastatud käesoleva määruse artikli 56e lõike 5 punkti a alapunkti ii või iii, artikli 56e lõike 8 punkti d, artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f alusel, võib kumuleerida muu riigiabiga, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on nende artiklite alusel teavitamiskohustusest vabastatud.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on teavitamiskohustusest vabastatud käesoleva määruse artiklite 19b, 20a, 21, 22 või 23, artikli 56e lõike 5 punkti a alapunkti ii või iii, artikli 56e lõike 8 punkti d, artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f alusel, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, mille puhul saab abikõlblikke kulusid kindlaks määrata. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, millel abikõlblikud kulud puuduvad, kuni vastava kõrgeima kogurahastamise künniseni, mis on määratud iga juhtumi konkreetsetest oludest lähtuvalt komisjoni käesolevas või mõnes muus grupierandit käsitlevas määruses või otsuses. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on teavitamiskohustusest vabastatud käesoleva määruse artikli 56e lõike 5 punkti a alapunkti ii või iii, artikli 56e lõike 8 punkti d, artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f alusel, võib kumuleerida muu riigiabiga, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on nende artiklite alusel teavitamiskohustusest vabastatud.“;

| 8) | artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Asjaomased liikmesriigid tagavad põhjalikul veebisaidil riigi või piirkondliku tasandi riigiabi kohta järgmise teabe avaldamise:






  a) | artiklis 11 osutatud koondteave II lisaga ette nähtud standardvormis või link sellele; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Asjaomased liikmesriigid tagavad põhjalikul veebisaidil riigi või piirkondliku tasandi riigiabi kohta järgmise teabe avaldamise:

a)

artiklis 11 osutatud koondteave II lisaga ette nähtud standardvormis või link sellele;

| b) | iga abimeetme terviktekst, nagu on osutatud artiklis 11, või link sellele; |
| --- | --- |

b)

iga abimeetme terviktekst, nagu on osutatud artiklis 11, või link sellele;

| c) | III lisas osutatud teave iga 500 000 eurot ületava üksikabi kohta või muude kui 2a. jao kohaste põllumajandusliku esmatootmisega tegelevate abisaajate puhul iga 60 000 eurot ületava üksikabi kohta ja muude kui 2a. jao kohaste kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate abisaajate puhul iga 30 000 eurot ületava üksikabi kohta. |
| --- | --- |

c)

III lisas osutatud teave iga 500 000 eurot ületava üksikabi kohta või muude kui 2a. jao kohaste põllumajandusliku esmatootmisega tegelevate abisaajate puhul iga 60 000 eurot ületava üksikabi kohta ja muude kui 2a. jao kohaste kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate abisaajate puhul iga 30 000 eurot ületava üksikabi kohta.

Artiklis 20 osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi puhul avaldatakse käesolevas lõikes osutatud teave selle liikmesriigi veebisaidil, kus asub asjaomane korraldusasutus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (*) artiklile 21 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (**) artiklile 45, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav. Alternatiivse võimalusena võivad osalevad liikmesriigid otsustada, et iga riik avaldab vastaval veebisaidil teabe oma territooriumil võetavate abimeetmete kohta.

Esimeses lõigus sätestatud avaldamiskohustusi ei kohaldata artiklis 20a osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi, põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidele antava abi ega kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antava abi suhtes, mida antakse artikli 19b kohaselt.

2.   Maksusoodustuste vormis abikavade ning artiklitega 16 ja 21 (***) hõlmatud abikavade puhul loetakse käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktis c sätestatud tingimused täidetuks, kui liikmesriigid avaldavad nõutava teabe üksikabi summade kohta järgmiste vahemike lõikes (miljonites eurodes):

| | 0,03–0,5 (üksnes kalanduse ja vesiviljeluse puhul); |
| --- | --- |

0,03–0,5 (üksnes kalanduse ja vesiviljeluse puhul);

| | 0,06–0,5 (üksnes põllumajandusliku esmatootmise puhul); |
| --- | --- |

0,06–0,5 (üksnes põllumajandusliku esmatootmise puhul);

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; ning |
| --- | --- |

10–30; ning

| | 30 ja enam. |
| --- | --- |

30 ja enam.

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259)."

*

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1059 Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välisrahastamisvahenditest toetatavat Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) käsitlevate erisätete kohta (ELT L 231, 30.6.2021, lk 94)."

**

(***)  Käesoleva määruse artiklite 16 ja 21 kohaste kavade puhul ei ole vaja täita nõuet avaldada teavet iga üksikabi kohta, mis ületab 500 000 eurot, kui tegemist on VKEdega, mis ei ole sooritanud ühtki kaubanduslikku müüki mis tahes turul.“;"

***

| b) | lisatakse lõige 3a:

  „3a.   Kui finantstoodet on InvestEU liikmesriigi osa raames rakendanud liikmesriik või riiklik tugipank, kes tegutseb InvestEU rakenduspartnerina või finantsvahendajana, siis on liikmesriigi kohustuseks tagada lõike 1 esimese lõigu punktis c sätestatud teabe avaldamine. See kohustus loetakse siiski täidetuks, kui rakenduspartner esitab komisjonile lõike 1 esimese lõigu punktis c sätestatud teabe hiljemalt abi andmisele järgneva majandusaasta 30. juuniks ning kui komisjoni ja rakenduspartneri vahel sõlmitud tagatislepingus on sätestatud nõue esitada komisjonile lõike 1 esimese lõigu punktis c sätestatud teave“. |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 3a:

„3a.   Kui finantstoodet on InvestEU liikmesriigi osa raames rakendanud liikmesriik või riiklik tugipank, kes tegutseb InvestEU rakenduspartnerina või finantsvahendajana, siis on liikmesriigi kohustuseks tagada lõike 1 esimese lõigu punktis c sätestatud teabe avaldamine. See kohustus loetakse siiski täidetuks, kui rakenduspartner esitab komisjonile lõike 1 esimese lõigu punktis c sätestatud teabe hiljemalt abi andmisele järgneva majandusaasta 30. juuniks ning kui komisjoni ja rakenduspartneri vahel sõlmitud tagatislepingus on sätestatud nõue esitada komisjonile lõike 1 esimese lõigu punktis c sätestatud teave“.

| 9) | artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid või artikli 20 kohase Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi puhul liikmesriik, kus asub korraldusasutus vastavalt määruse (EL) nr 1299/2013 artiklile 21 või määruse (EL) 2021/1059 artiklile 45, olenevalt sellest, kumba kohaldatakse, esitavad komisjonile:






  a) | komisjoni elektroonilise teatamise süsteemi kaudu kokkuvõtliku teabe iga käesoleva määruse alusel teavitamiskohustusest vabastatud abimeetme kohta standardvormis, mis on sätestatud II lisas, ja lingi abimeetme terviktekstile, mis hõlmab muudatusi, 20 tööpäeva jooksul alates abimeetme jõustumiskuupäevast, ning |
| --- | --- | --- |

9)

artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid või artikli 20 kohase Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi puhul liikmesriik, kus asub korraldusasutus vastavalt määruse (EL) nr 1299/2013 artiklile 21 või määruse (EL) 2021/1059 artiklile 45, olenevalt sellest, kumba kohaldatakse, esitavad komisjonile:

a)

komisjoni elektroonilise teatamise süsteemi kaudu kokkuvõtliku teabe iga käesoleva määruse alusel teavitamiskohustusest vabastatud abimeetme kohta standardvormis, mis on sätestatud II lisas, ja lingi abimeetme terviktekstile, mis hõlmab muudatusi, 20 tööpäeva jooksul alates abimeetme jõustumiskuupäevast, ning

| b) | komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (*) kohase elektroonilises vormis aastaaruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, mis sisaldab määruses (EÜ) nr 794/2004 sätestatud teavet iga täisaasta või iga aasta osa kohta, mil käesolevat määrust kohaldatakse. Finantstoodete puhul, mida rakendab liikmesriik InvestEU liikmesriigi osa raames või riiklik tugipank, kes tegutseb rakenduspartnerina või finantsvahendajana InvestEU raames, loetakse liikmesriigi kõnealune kohustus täidetuks, kui rakenduspartner esitab komisjonile aastaaruanded kooskõlas komisjoni ja rakenduspartneri vahel sõlmitud tagatislepingus sätestatud asjaomaste aruandlusnõuetega. |
| --- | --- |

b)

komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (*) kohase elektroonilises vormis aastaaruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, mis sisaldab määruses (EÜ) nr 794/2004 sätestatud teavet iga täisaasta või iga aasta osa kohta, mil käesolevat määrust kohaldatakse. Finantstoodete puhul, mida rakendab liikmesriik InvestEU liikmesriigi osa raames või riiklik tugipank, kes tegutseb rakenduspartnerina või finantsvahendajana InvestEU raames, loetakse liikmesriigi kõnealune kohustus täidetuks, kui rakenduspartner esitab komisjonile aastaaruanded kooskõlas komisjoni ja rakenduspartneri vahel sõlmitud tagatislepingus sätestatud asjaomaste aruandlusnõuetega.

Esimest lõiku ei kohaldata artiklis 20a osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi, põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidele antava abi ega kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antava abi suhtes, mida antakse artikli 19b kohaselt.

(*)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).“;"

*

| 10) | artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Selleks et komisjon saaks jälgida abi, mis käesoleva määruse alusel ei kuulu teavitamiskohustuse alla, säilitavad liikmesriigid või artiklis 20 osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi puhul liikmesriik, kus asub korraldusasutus, üksikasjalikud andmed koos teabe ja vajalike lisadokumentidega, mida on vaja tõendamiseks, et kõik käesolevas määruses sätestatud tingimused on täidetud. Selliseid dokumente säilitatakse kümme aastat alates kuupäevast, mil sihtotstarbeline üksikabi anti või mil anti abikava kohaselt viimane abi.
  Esimest lõiku ei kohaldata artiklis 20a osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi, põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidele antava abi ega kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antava abi suhtes, mida antakse artikli 19b kohaselt.“; |
| --- | --- |

10)

artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Selleks et komisjon saaks jälgida abi, mis käesoleva määruse alusel ei kuulu teavitamiskohustuse alla, säilitavad liikmesriigid või artiklis 20 osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi puhul liikmesriik, kus asub korraldusasutus, üksikasjalikud andmed koos teabe ja vajalike lisadokumentidega, mida on vaja tõendamiseks, et kõik käesolevas määruses sätestatud tingimused on täidetud. Selliseid dokumente säilitatakse kümme aastat alates kuupäevast, mil sihtotstarbeline üksikabi anti või mil anti abikava kohaselt viimane abi.

Esimest lõiku ei kohaldata artiklis 20a osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi, põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidele antava abi ega kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antava abi suhtes, mida antakse artikli 19b kohaselt.“;

| 11) | artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 9 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | iga investeeringuga loodud töökohta tuleb asjaomasel alal säilitada vähemalt viis aastat (VKEde puhul kolm aastat) pärast ametikoha esmakordset täitmist, välja arvatud juhul, kui töökoht kaotatakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 9 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

iga investeeringuga loodud töökohta tuleb asjaomasel alal säilitada vähemalt viis aastat (VKEde puhul kolm aastat) pärast ametikoha esmakordset täitmist, välja arvatud juhul, kui töökoht kaotatakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021.“;

| b) | lõige 15 asendatakse järgmisega:

  „15.   Määrusega (EL) nr 1299/2013 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1059 hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidega seotud alginvesteeringu puhul kohaldatakse kõigi projektis osalevate abisaajate suhtes selle piirkonna abi osakaalu, kus alginvesteering tehti. Kui alginvesteering tehti kahes või enamas abi saavas piirkonnas, siis on abi ülemmäär see, mida kohaldatakse piirkonnas, kus abikõlblikke kulusid kanti suurimas summas. Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblikus piirkonnas kohaldatakse käesolevat sätet suurettevõtjate suhtes ainult juhul, kui alginvesteering on seotud uue majandustegevusega.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 15 asendatakse järgmisega:

„15.   Määrusega (EL) nr 1299/2013 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1059 hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidega seotud alginvesteeringu puhul kohaldatakse kõigi projektis osalevate abisaajate suhtes selle piirkonna abi osakaalu, kus alginvesteering tehti. Kui alginvesteering tehti kahes või enamas abi saavas piirkonnas, siis on abi ülemmäär see, mida kohaldatakse piirkonnas, kus abikõlblikke kulusid kanti suurimas summas. Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblikus piirkonnas kohaldatakse käesolevat sätet suurettevõtjate suhtes ainult juhul, kui alginvesteering on seotud uue majandustegevusega.“;

| 12) | artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Abikõlblikud kulud on linnaarendusprojekti kogukulud niivõrd, kuivõrd need on kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 37 ja 65 või määruse (EL) 2021/1060 artiklitega 67 ja 68, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav.“; |
| --- | --- |

12)

artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Abikõlblikud kulud on linnaarendusprojekti kogukulud niivõrd, kuivõrd need on kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 37 ja 65 või määruse (EL) 2021/1060 artiklitega 67 ja 68, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav.“;

| 13) | lisatakse järgmised artiklid 19a ja 19b:

  „Artikkel 19a
  Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides

  1.   Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad määruse (EL) nr 1303/2013 või määruse (EL) 2021/1060 kohastes kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides, mis on Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi raames määratud LEADERi kohaliku arengu projektideks, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 35 kohastes Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Järgmisi määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 35 lõikes 1 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 artikli 34 lõikes 1 (olenevalt sellest, kumb on kohaldatav) sätestatud kulusid käsitatakse kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide ja Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektide korral abikõlblikuna:






  a) | kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia projekti või Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projekti ettevalmistava toetuse, suutlikkuse suurendamise, koolituse ja võrgustikutöö kulud; |
| --- | --- | --- |

13)

lisatakse järgmised artiklid 19a ja 19b:

„Artikkel 19a

Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides

1.   Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad määruse (EL) nr 1303/2013 või määruse (EL) 2021/1060 kohastes kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides, mis on Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi raames määratud LEADERi kohaliku arengu projektideks, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 35 kohastes Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Järgmisi määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 35 lõikes 1 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 artikli 34 lõikes 1 (olenevalt sellest, kumb on kohaldatav) sätestatud kulusid käsitatakse kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide ja Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektide korral abikõlblikuna:

a)

kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia projekti või Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projekti ettevalmistava toetuse, suutlikkuse suurendamise, koolituse ja võrgustikutöö kulud;

| b) | heakskiidetud meetmete võtmine; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud meetmete võtmine;

| c) | rühma koostöötegevuste ettevalmistamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

c)

rühma koostöötegevuste ettevalmistamine ja rakendamine;

| d) | jooksvad kulud, mis on seotud kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia või Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projekti rakendamise juhtimisega; |
| --- | --- |

d)

jooksvad kulud, mis on seotud kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia või Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projekti rakendamise juhtimisega;

| e) | Euroopa innovatsioonipartnerluse kogukonna elavdamine või kogukonna juhitud kohaliku arengu elavdamine, et hõlbustada sidusrühmade teabevahetust, edendada strateegiat ja projekte ning toetada võimalikke abisaajaid meetmete väljatöötamisel ja taotluste koostamisel. |
| --- | --- |

e)

Euroopa innovatsioonipartnerluse kogukonna elavdamine või kogukonna juhitud kohaliku arengu elavdamine, et hõlbustada sidusrühmade teabevahetust, edendada strateegiat ja projekte ning toetada võimalikke abisaajaid meetmete väljatöötamisel ja taotluste koostamisel.

3.   Abi osakaal ei tohi ületada kogukonna juhitud kohaliku arengu projekte ja Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühmi reguleerivates fondispetsiifilistes määrustes sätestatud kaasrahastamise maksimummäära.

Artikkel 19b

Piiratud summas abi VKEdele, kes saavad toetust kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma (EIP) projektidest

1.   Abi ettevõtjatele, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides või põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides või saavad neist toetust, nagu on osutatud artikli 19a lõikes 1, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Käesoleva artikli alusel projekti kohta antava abi kogusumma ei tohi kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide korral ületada 200 000 eurot ja Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektide korral 350 000 eurot.“;

| 14) | artikli 19b järele lisatakse järgmine pealkiri:

  „
  2a JAGU

  Euroopa territoriaalse koostöö jaoks antav abi“; |
| --- | --- |

14)

artikli 19b järele lisatakse järgmine pealkiri:

„
  2a JAGU

2a JAGU

Euroopa territoriaalse koostöö jaoks antav abi“;

| 15) | artikkel 20 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 20
  Abi selliste kulude jaoks, mis on seotud ettevõtjate osalemisega Euroopa territoriaalse koostöö projektis

  1.   Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud ettevõtjad, kes osalevad määrusega (EL) nr 1299/2013 või määrusega (EL) 2021/1059 hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö projektides, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abikõlblikud on komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 481/2014 (*) või määruse (EL) 2021/1059 artiklites 38–44 (olenevalt sellest, kumb on kohaldatav) sätestatud järgmised koostööprojektiga seotud kulud:






  a) | personalikulud; |
| --- | --- | --- |

15)

artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Abi selliste kulude jaoks, mis on seotud ettevõtjate osalemisega Euroopa territoriaalse koostöö projektis

1.   Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud ettevõtjad, kes osalevad määrusega (EL) nr 1299/2013 või määrusega (EL) 2021/1059 hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö projektides, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abikõlblikud on komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 481/2014 (*) või määruse (EL) 2021/1059 artiklites 38–44 (olenevalt sellest, kumb on kohaldatav) sätestatud järgmised koostööprojektiga seotud kulud:

a)

personalikulud;

| b) | kontori- ja halduskulud; |
| --- | --- |

b)

kontori- ja halduskulud;

| c) | reisi- ja majutuskulud; |
| --- | --- |

c)

reisi- ja majutuskulud;

| d) | välisekspertide ja -teenuste kulud; |
| --- | --- |

d)

välisekspertide ja -teenuste kulud;

| e) | varustusega seotud kulud; |
| --- | --- |

e)

varustusega seotud kulud;

| f) | taristu ja tööde kulud. |
| --- | --- |

f)

taristu ja tööde kulud.

3.   Abi osakaal ei tohi ületada määruses (EL) nr 1303/2013 või määruses (EL) 2021/1060 ja/või määruses (EL) 2021/1059 sätestatud kaasrahastamise maksimummäära (olenevalt sellest, kumb on kohaldatav).

(*)  Komisjoni 4. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 481/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1299/2013 seoses erieeskirjadega koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 45).“;"

*

| 16) | lisatakse artikkel 20a:

  „Artikkel 20a
  Ettevõtjatele Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalemiseks antav piiratud summas abi

  1.   Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud ettevõtjad, kes osalevad määrusega (EL) nr 1299/2013 või määrusega (EL) 2021/1059 hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö projektides, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Ettevõtjale käesoleva artikli alusel projekti kohta antava abi kogusumma ei tohi ületada 20 000 eurot.“; |
| --- | --- |

16)

lisatakse artikkel 20a:

„Artikkel 20a

Ettevõtjatele Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalemiseks antav piiratud summas abi

1.   Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud ettevõtjad, kes osalevad määrusega (EL) nr 1299/2013 või määrusega (EL) 2021/1059 hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö projektides, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Ettevõtjale käesoleva artikli alusel projekti kohta antava abi kogusumma ei tohi ületada 20 000 eurot.“;

| 17) | artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Abi, mida antakse teadus- ja arendusprojektide jaoks, sealhulgas programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ alusel kvaliteedimärgise saanud teadus- ja arendusprojektidele ning kaasrahastatavatele teadus- ja arendusprojektidele ning kaasrahastatavatele meetmetele „Teaming“ (kui see on asjakohane), on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.“; |
| --- | --- |

17)

artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Abi, mida antakse teadus- ja arendusprojektide jaoks, sealhulgas programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ alusel kvaliteedimärgise saanud teadus- ja arendusprojektidele ning kaasrahastatavatele teadus- ja arendusprojektidele ning kaasrahastatavatele meetmetele „Teaming“ (kui see on asjakohane), on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.“;

| 18) | lisatakse järgmised artiklid 25a–25d:

  „Artikkel 25a
  Kvaliteedimärgise saanud projektidele antav abi

  1.   Abi, mida antakse VKEdele programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ alusel kvaliteedimärgise saanud teadus- ja arendusprojektide ning teostatavusuuringute jaoks, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abi saava teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu abikõlbliku tegevusena käsitatakse tegevust, mis on abikõlblik programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel, arvates välja tootearendusest ulatuslikumad tegevused.


  3.   Abi saava teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu abikõlblike kulude kategooriad, maksimumsummad ja arvutusmeetodid on määratletud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.


  4.   Abi maksimumsumma ei tohi ületada 2,5 miljonit eurot VKE kohta ning teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu kohta.


  5.   Riiklikest vahenditest iga teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu jaoks eraldatav kogusumma ei tohi ületada rahastamismäära, mis on asjakohase teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu jaoks kehtestatud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.



  Artikkel 25b
  Marie Skłodowska-Curie meetmetele ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmetele antav abi

  1.   Abi, mida antakse programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ alusel kvaliteedimärgise saanud Marie Skłodowska-Curie meetmetele või Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmetele, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abi saava meetme abikõlbliku tegevusena käsitatakse tegevust, mis on abikõlblik programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.


  3.   Abi saava meetme abikõlblike kulude kategooriad, maksimumsummad ja arvutusmeetodid on määratletud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.


  4.   Abi saavale meetmele riiklikest vahenditest eraldatav kogusumma ei tohi ületada programmis „Horisont 2020“ või programmis „Euroopa horisont“ sätestatud toetuse ülemmäära.



  Artikkel 25c
  Kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi

  1.   Abi, mida antakse kaasrahastatavatele teadus- ja arendusprojektidele või teostatavusuuringutele (sealhulgas teadus- ja arendusprojektidele, mis viiakse ellu Euroopa institutsioonilise partnerluse raames, mis põhineb aluslepingu artiklil 185 või 187 või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjades määratud programmi kaasrahastusmeetmel), mida viivad ellu vähemalt kolm liikmesriiki või siis kaks liikmesriiki ja vähemalt üks assotsieerunud riik ning mis on välja valitud sõltumatute ekspertide tehtud hindamise ja paremusjärjestuse alusel riikideüleste projektikonkursside raames kooskõlas programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjadega, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abi saava teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu abikõlbliku tegevusena käsitatakse tegevust, mis on abikõlblik programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel, arvates välja tootearendusest ulatuslikumad tegevused.


  3.   Abikõlblike kulude kategooriad, maksimumsummad ja arvutusmeetodid on määratletud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.


  4.   Riiklikest vahenditest eraldatav kogusumma ei tohi ületada rahastamismäära, mis teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu jaoks on pärast valimist, paremusjärjestusse seadmist ja hindamist programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel kehtestatud.


  5.   Programmist „Horisont 2020“ või programmist „Euroopa horisont“ eraldatav rahastus peab katma vähemalt 30 % teadus- ja innovatsioonimeetme või innovatsioonimeetme selliste kulude kogusummast, mis on programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ alusel abikõlblikud.



  Artikkel 25d
  Meetmetele „Teaming“ antav abi

  1.   Abi, mida antakse kaasrahastatavatele meetmetele „Teaming“, kuhu on kaasatud vähemalt kaks liikmesriiki ning mis on välja valitud sõltumatute ekspertide tehtud hindamise ja paremusjärjestuse alusel riikideüleste projektikonkursside raames kooskõlas programmi „Horisont 2020“ või raamprogrammi „Euroopa horisont“ eeskirjadega, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Kaasrahastatava meetme „Teaming“ abikõlbliku tegevusena käsitatakse tegevust, mis on abikõlblik programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel. Siia ei kuulu tegevus, mis on tootearendusest ulatuslikum.


  3.   Abikõlblike kulude kategooriad, maksimumsummad ja arvutusmeetodid on määratletud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel. Lisaks on abikõlblikud ka projektidega seotud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringutega seotud kulud.


  4.   Riiklikest vahenditest eraldatav kogusumma ei tohi ületada rahastamismäära, mis meetme „Teaming“ jaoks on pärast valimist, paremusjärjestusse seadmist ja hindamist programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel kehtestatud. Lisaks ei tohi projektiga seotud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute puhul abi ületada 70 % investeeringukuludest.


  5.   Meetmega „Teaming“ seotud taristu investeeringuteks ettenähtud abi korral kehtivad järgmised lisatingimused:






  a) | kui taristu toetab nii majanduslikke kui ka mittemajanduslikke tegevusi, tuleb iga tegevusliigi rahastamist, kulusid ja tulusid arvestada eraldi järjepidevalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel; |
| --- | --- | --- |

18)

lisatakse järgmised artiklid 25a–25d:

„Artikkel 25a

Kvaliteedimärgise saanud projektidele antav abi

1.   Abi, mida antakse VKEdele programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ alusel kvaliteedimärgise saanud teadus- ja arendusprojektide ning teostatavusuuringute jaoks, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abi saava teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu abikõlbliku tegevusena käsitatakse tegevust, mis on abikõlblik programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel, arvates välja tootearendusest ulatuslikumad tegevused.

3.   Abi saava teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu abikõlblike kulude kategooriad, maksimumsummad ja arvutusmeetodid on määratletud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.

4.   Abi maksimumsumma ei tohi ületada 2,5 miljonit eurot VKE kohta ning teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu kohta.

5.   Riiklikest vahenditest iga teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu jaoks eraldatav kogusumma ei tohi ületada rahastamismäära, mis on asjakohase teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu jaoks kehtestatud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.

Artikkel 25b

Marie Skłodowska-Curie meetmetele ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmetele antav abi

1.   Abi, mida antakse programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ alusel kvaliteedimärgise saanud Marie Skłodowska-Curie meetmetele või Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmetele, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abi saava meetme abikõlbliku tegevusena käsitatakse tegevust, mis on abikõlblik programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.

3.   Abi saava meetme abikõlblike kulude kategooriad, maksimumsummad ja arvutusmeetodid on määratletud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.

4.   Abi saavale meetmele riiklikest vahenditest eraldatav kogusumma ei tohi ületada programmis „Horisont 2020“ või programmis „Euroopa horisont“ sätestatud toetuse ülemmäära.

Artikkel 25c

Kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi

1.   Abi, mida antakse kaasrahastatavatele teadus- ja arendusprojektidele või teostatavusuuringutele (sealhulgas teadus- ja arendusprojektidele, mis viiakse ellu Euroopa institutsioonilise partnerluse raames, mis põhineb aluslepingu artiklil 185 või 187 või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjades määratud programmi kaasrahastusmeetmel), mida viivad ellu vähemalt kolm liikmesriiki või siis kaks liikmesriiki ja vähemalt üks assotsieerunud riik ning mis on välja valitud sõltumatute ekspertide tehtud hindamise ja paremusjärjestuse alusel riikideüleste projektikonkursside raames kooskõlas programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjadega, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abi saava teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu abikõlbliku tegevusena käsitatakse tegevust, mis on abikõlblik programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel, arvates välja tootearendusest ulatuslikumad tegevused.

3.   Abikõlblike kulude kategooriad, maksimumsummad ja arvutusmeetodid on määratletud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel.

4.   Riiklikest vahenditest eraldatav kogusumma ei tohi ületada rahastamismäära, mis teadus- ja arendusprojekti või teostatavusuuringu jaoks on pärast valimist, paremusjärjestusse seadmist ja hindamist programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel kehtestatud.

5.   Programmist „Horisont 2020“ või programmist „Euroopa horisont“ eraldatav rahastus peab katma vähemalt 30 % teadus- ja innovatsioonimeetme või innovatsioonimeetme selliste kulude kogusummast, mis on programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ alusel abikõlblikud.

Artikkel 25d

Meetmetele „Teaming“ antav abi

1.   Abi, mida antakse kaasrahastatavatele meetmetele „Teaming“, kuhu on kaasatud vähemalt kaks liikmesriiki ning mis on välja valitud sõltumatute ekspertide tehtud hindamise ja paremusjärjestuse alusel riikideüleste projektikonkursside raames kooskõlas programmi „Horisont 2020“ või raamprogrammi „Euroopa horisont“ eeskirjadega, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Kaasrahastatava meetme „Teaming“ abikõlbliku tegevusena käsitatakse tegevust, mis on abikõlblik programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel. Siia ei kuulu tegevus, mis on tootearendusest ulatuslikum.

3.   Abikõlblike kulude kategooriad, maksimumsummad ja arvutusmeetodid on määratletud programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel. Lisaks on abikõlblikud ka projektidega seotud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringutega seotud kulud.

4.   Riiklikest vahenditest eraldatav kogusumma ei tohi ületada rahastamismäära, mis meetme „Teaming“ jaoks on pärast valimist, paremusjärjestusse seadmist ja hindamist programmi „Horisont 2020“ või programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade alusel kehtestatud. Lisaks ei tohi projektiga seotud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute puhul abi ületada 70 % investeeringukuludest.

5.   Meetmega „Teaming“ seotud taristu investeeringuteks ettenähtud abi korral kehtivad järgmised lisatingimused:

a)

kui taristu toetab nii majanduslikke kui ka mittemajanduslikke tegevusi, tuleb iga tegevusliigi rahastamist, kulusid ja tulusid arvestada eraldi järjepidevalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel;

| b) | taristu toimimise või kasutamise eest võetav tasu peab vastama turuhindadele; |
| --- | --- |

b)

taristu toimimise või kasutamise eest võetav tasu peab vastama turuhindadele;

| c) | juurdepääs taristule peab olema avatud mitmele kasutajale, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Ettevõtjad, kes on taristut rahastanud vähemalt 10 % ulatuses investeeringukuludest, võivad juurdepääsu saada soodsamatel tingimustel. Ülemäärase hüvitamise vältimiseks peab juurdepääs olema proportsionaalne ettevõtja panusega investeeringukuludesse ja eelisjuurdepääsu tingimused tuleb avaldada; |
| --- | --- |

c)

juurdepääs taristule peab olema avatud mitmele kasutajale, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Ettevõtjad, kes on taristut rahastanud vähemalt 10 % ulatuses investeeringukuludest, võivad juurdepääsu saada soodsamatel tingimustel. Ülemäärase hüvitamise vältimiseks peab juurdepääs olema proportsionaalne ettevõtja panusega investeeringukuludesse ja eelisjuurdepääsu tingimused tuleb avaldada;

| d) | kui taristu saab riiklikku rahastamist nii majanduslikeks kui ka mittemajanduslikeks tegevusteks, kehtestavad liikmesriigid järelevalve- ja tagasimaksemehhanismi, millega tagatakse, et kohaldatavat abi osakaalu ei ületata majandustegevuse osa suurenemise tõttu võrreldes abi andmise ajal ette nähtud olukorraga.“; |
| --- | --- |

d)

kui taristu saab riiklikku rahastamist nii majanduslikeks kui ka mittemajanduslikeks tegevusteks, kehtestavad liikmesriigid järelevalve- ja tagasimaksemehhanismi, millega tagatakse, et kohaldatavat abi osakaalu ei ületata majandustegevuse osa suurenemise tõttu võrreldes abi andmise ajal ette nähtud olukorraga.“;

| 19) | lisatakse artikkel 36a:

  „Artikkel 36a
  Investeeringuteks ettenähtud abi heiteta või vähese heitega maanteesõidukite üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu jaoks

  1.   Heiteta ja vähese heitega maanteetranspordivahendite energiaga varustamiseks ette nähtud laadimis- või tankimistaristu kasutuselevõtuks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Käesolev artikkel hõlmab üksnes abi selliste laadimis- või tankimistaristute kasutuselevõtuks, mis varustavad sõidukeid taastuvallikatest toodetud vesinikuga transpordi otstarbel. Liikmesriik tagab, et taastuvallikatest toodetud vesinikuga varustamise nõue on täidetud taristu kogu majandusliku eluea jooksul.


  3.   Abikõlblikud on laadimis- või tankimistaristu ehitamise, paigaldamise või uuendamise kulud. Need kulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud laadimis- või tankimistaristu endaga, selliste elektri- või muude komponentide (sealhulgas trafode) paigaldamise või uuendamisega, mis on vajalikud laadimis- või tankimistaristu ühendamiseks võrguga või kohalike elektrienergia või vesiniku tootmis- või salvestamisüksustega, ning samuti tehnilise varustuse, tsiviilehitustööde, maa või tee kohandamisega seotud kulusid, paigalduskulusid ning lubade hankimise kulusid. Need ei hõlma kohalike elektrienergia tootmis- või salvestamisüksuste ega kohalike vesiniku tootmisüksuste kulusid.


  4.   Kui abi antakse selgetest, läbipaistvatest ja mittediskrimineerivatest kriteeriumidest lähtuva konkureeriva pakkumismenetluse alusel, võib abi osakaal ulatuda kuni 100 %ni abikõlblikest kuludest.


  5.   Ühele abisaajale antav abi ei tohi ületada 40 % asjaomase abikava kogueelarvest.


  6.   Käesoleva artikli kohast abi antakse ainult sellise üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või uuendamiseks, millele on kasutajatel mittediskrimineeriv juurdepääs, sealhulgas seoses tariifide, autentimis- ja maksemeetodite ning muude kasutustingimustega.


  7.   Abi vajalikkust sama kategooria laadimis- või tankimistaristu (nt laadimistaristu puhul tava- või kiirlaadimispunktide) kasutuselevõtu soodustamiseks kontrollitakse eelneva avatud avaliku konsultatsiooni teel või sõltumatu turu-uuringu abil. Eelkõige veendutakse kontrollimisel, et tõenäoliselt ei võeta abimeetme avaldamisele järgneva kolme aasta jooksul sellist taristut kasutusele kaubanduslikel tingimustel.


  8.   Erandina lõikest 7 võib eeldada, et laadimis- või tankimistaristu jaoks on abi vaja, kui akutoitel elektrisõidukid (laadimistaristu puhul) või vesinikkütusega sõidukid (tankimistaristu puhul) moodustavad asjaomases liikmesriigis registreeritud sama kategooria sõidukite koguarvust vastavalt vähem kui 2 %. Käesoleva lõike kohaldamisel peetakse sõiduautosid ja väikeseid tarbesõidukeid samasse sõidukikategooriasse kuuluvaks.


  9.   Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule toetust saava laadimis- või tankimistaristu käitamiseks antakse konkurentsipõhisel, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel, võttes täielikult arvesse kohaldatavaid hanke-eeskirju.“; |
| --- | --- |

19)

lisatakse artikkel 36a:

„Artikkel 36a

Investeeringuteks ettenähtud abi heiteta või vähese heitega maanteesõidukite üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu jaoks

1.   Heiteta ja vähese heitega maanteetranspordivahendite energiaga varustamiseks ette nähtud laadimis- või tankimistaristu kasutuselevõtuks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Käesolev artikkel hõlmab üksnes abi selliste laadimis- või tankimistaristute kasutuselevõtuks, mis varustavad sõidukeid taastuvallikatest toodetud vesinikuga transpordi otstarbel. Liikmesriik tagab, et taastuvallikatest toodetud vesinikuga varustamise nõue on täidetud taristu kogu majandusliku eluea jooksul.

3.   Abikõlblikud on laadimis- või tankimistaristu ehitamise, paigaldamise või uuendamise kulud. Need kulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud laadimis- või tankimistaristu endaga, selliste elektri- või muude komponentide (sealhulgas trafode) paigaldamise või uuendamisega, mis on vajalikud laadimis- või tankimistaristu ühendamiseks võrguga või kohalike elektrienergia või vesiniku tootmis- või salvestamisüksustega, ning samuti tehnilise varustuse, tsiviilehitustööde, maa või tee kohandamisega seotud kulusid, paigalduskulusid ning lubade hankimise kulusid. Need ei hõlma kohalike elektrienergia tootmis- või salvestamisüksuste ega kohalike vesiniku tootmisüksuste kulusid.

4.   Kui abi antakse selgetest, läbipaistvatest ja mittediskrimineerivatest kriteeriumidest lähtuva konkureeriva pakkumismenetluse alusel, võib abi osakaal ulatuda kuni 100 %ni abikõlblikest kuludest.

5.   Ühele abisaajale antav abi ei tohi ületada 40 % asjaomase abikava kogueelarvest.

6.   Käesoleva artikli kohast abi antakse ainult sellise üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või uuendamiseks, millele on kasutajatel mittediskrimineeriv juurdepääs, sealhulgas seoses tariifide, autentimis- ja maksemeetodite ning muude kasutustingimustega.

7.   Abi vajalikkust sama kategooria laadimis- või tankimistaristu (nt laadimistaristu puhul tava- või kiirlaadimispunktide) kasutuselevõtu soodustamiseks kontrollitakse eelneva avatud avaliku konsultatsiooni teel või sõltumatu turu-uuringu abil. Eelkõige veendutakse kontrollimisel, et tõenäoliselt ei võeta abimeetme avaldamisele järgneva kolme aasta jooksul sellist taristut kasutusele kaubanduslikel tingimustel.

8.   Erandina lõikest 7 võib eeldada, et laadimis- või tankimistaristu jaoks on abi vaja, kui akutoitel elektrisõidukid (laadimistaristu puhul) või vesinikkütusega sõidukid (tankimistaristu puhul) moodustavad asjaomases liikmesriigis registreeritud sama kategooria sõidukite koguarvust vastavalt vähem kui 2 %. Käesoleva lõike kohaldamisel peetakse sõiduautosid ja väikeseid tarbesõidukeid samasse sõidukikategooriasse kuuluvaks.

9.   Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule toetust saava laadimis- või tankimistaristu käitamiseks antakse konkurentsipõhisel, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel, võttes täielikult arvesse kohaldatavaid hanke-eeskirju.“;

| 20) | artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud suurema energiatõhususe saavutamiseks. Neid arvestatakse järgmiselt:






  a) | kui energiatõhususse tehtava investeeringu kulusid saab investeeringu kogukuludes määratleda eraldiseisva investeeringuna, on abikõlblikud kõnealused energiasäästuga seonduvad kulud; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud suurema energiatõhususe saavutamiseks. Neid arvestatakse järgmiselt:

a)

kui energiatõhususse tehtava investeeringu kulusid saab investeeringu kogukuludes määratleda eraldiseisva investeeringuna, on abikõlblikud kõnealused energiasäästuga seonduvad kulud;

| b) | kui investeering on seotud i) eluhoonete, ii) õppetegevuseks või sotsiaalteenuste osutamiseks ettenähtud hoonete, iii) avaliku halduse, õigusemõistmise, politsei- või tuletõrjeteenistusega seotud tegevuse jaoks ettenähtud hoonete või iv) selliste punktides i, ii või iii osutatud hoonete energiatõhususe parandamisega, kus muuks kui punktides i, ii või iii nimetatud tegevusteks kasutatakse vähem kui 35 % siseruumide põrandapinnast, on abikõlblikud investeeringute kogukulud, mis on vajalikud suurema energiatõhususe saavutamiseks, tingimusel, et energiatõhususe parandamine aitab renoveerimise korral vähendada primaarenergia nõudlust vähemalt 20 % ning võimaldab uute ehitiste korral vähemalt 10 % primaarenergiasäästu võrreldes künnisega, mis on määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (*) riiklike rakendusmeetmete nõuetes liginullenergiahoonete kohta. Esialgne primaarenergia nõudlus ja selle parandamise hinnanguline ulatus määratakse kindlaks direktiivi 2010/31/EL artikli 2 punktis 12 määratletud energiamärgisele viidates; |
| --- | --- |

b)

kui investeering on seotud i) eluhoonete, ii) õppetegevuseks või sotsiaalteenuste osutamiseks ettenähtud hoonete, iii) avaliku halduse, õigusemõistmise, politsei- või tuletõrjeteenistusega seotud tegevuse jaoks ettenähtud hoonete või iv) selliste punktides i, ii või iii osutatud hoonete energiatõhususe parandamisega, kus muuks kui punktides i, ii või iii nimetatud tegevusteks kasutatakse vähem kui 35 % siseruumide põrandapinnast, on abikõlblikud investeeringute kogukulud, mis on vajalikud suurema energiatõhususe saavutamiseks, tingimusel, et energiatõhususe parandamine aitab renoveerimise korral vähendada primaarenergia nõudlust vähemalt 20 % ning võimaldab uute ehitiste korral vähemalt 10 % primaarenergiasäästu võrreldes künnisega, mis on määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (*) riiklike rakendusmeetmete nõuetes liginullenergiahoonete kohta. Esialgne primaarenergia nõudlus ja selle parandamise hinnanguline ulatus määratakse kindlaks direktiivi 2010/31/EL artikli 2 punktis 12 määratletud energiamärgisele viidates;

| c) | kõigil muudel juhtudel määratakse energiatõhususse tehtava investeeringu kulud kindlaks, viidates sarnasele, kuid vähem energiatõhusale investeeringule, mida tõenäoliselt oleks olnud võimalik teha ilma abita. Mõlema investeeringu kulude vahe alusel määratakse kindlaks energiatõhususega seotud kulud ning need loetakse abikõlblikeks kuludeks. |
| --- | --- |

c)

kõigil muudel juhtudel määratakse energiatõhususse tehtava investeeringu kulud kindlaks, viidates sarnasele, kuid vähem energiatõhusale investeeringule, mida tõenäoliselt oleks olnud võimalik teha ilma abita. Mõlema investeeringu kulude vahe alusel määratakse kindlaks energiatõhususega seotud kulud ning need loetakse abikõlblikeks kuludeks.

Kulud, mis ei ole otseselt seotud suurema energiatõhususe saavutamisega, ei ole abikõlblikud.

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).“;"

*

| b) | lisatakse lõige 3a:

  „3a.   Lõike 3 punktis b osutatud hoonete korral võib investeeringut hoone energiatõhususe parandamisse kombineerida investeeringutega ühte või kõigisse järgmistest võimalustest:






  a) | kohapealne integreeritud taastuvenergiaseadmestik, mis toodab elektri- ja/või soojusenergiat; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse lõige 3a:

„3a.   Lõike 3 punktis b osutatud hoonete korral võib investeeringut hoone energiatõhususe parandamisse kombineerida investeeringutega ühte või kõigisse järgmistest võimalustest:

a)

kohapealne integreeritud taastuvenergiaseadmestik, mis toodab elektri- ja/või soojusenergiat;

| b) | varustus kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks; |
| --- | --- |

b)

varustus kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks;

| c) | hoonesse paigaldatud varustus ja sellega seotud taristu hoone kasutajate elektrisõidukite laadimiseks; |
| --- | --- |

c)

hoonesse paigaldatud varustus ja sellega seotud taristu hoone kasutajate elektrisõidukite laadimiseks;

| d) | investeeringud hoone üleminekuks digitehnoloogiale, eelkõige selle nutivalmiduse suurendamiseks. Abikõlblikud investeeringud võivad hõlmata meetmeid, mis piirduvad andmesidevõrkude passiivse hoonejuhtmestiku või struktureeritud kaablisüsteemidega ja vajaduse korral passiivse võrgu lisaosaga, mis paikneb krundil hoonest väljaspool. Siia ei kuulu väljaspool krunti paiknevad andmesidevõrkude juhtmed ega kaablid. |
| --- | --- |

d)

investeeringud hoone üleminekuks digitehnoloogiale, eelkõige selle nutivalmiduse suurendamiseks. Abikõlblikud investeeringud võivad hõlmata meetmeid, mis piirduvad andmesidevõrkude passiivse hoonejuhtmestiku või struktureeritud kaablisüsteemidega ja vajaduse korral passiivse võrgu lisaosaga, mis paikneb krundil hoonest väljaspool. Siia ei kuulu väljaspool krunti paiknevad andmesidevõrkude juhtmed ega kaablid.

Selliste esimese lõigu punktides a–d osutatud kombineeritud tööde korral loetakse abikõlblikuks varustuse eri osadesse tehtavate investeeringute kogukulu.

Abi võidakse anda kas hoone omanikule (omanikele) või üürnikule (üürnikele), olenevalt sellest, kes tellib energiatõhususega seotud tööd.“;

| c) | lisatakse lõige 7:

  „7.   Hoonete energiatõhusust parandavate meetmete jaoks võib abi anda ka seoses energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamisega järgmistel kumulatiivsetel tingimustel:






  a) | toetust antakse laenu või tagatisena energiatõhususe lepingu kohaste energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale või finantstootena, mille eesmärk on konkreetse pakkuja refinantseerimine (näiteks faktooring, maksekorralduste ostmine); |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse lõige 7:

„7.   Hoonete energiatõhusust parandavate meetmete jaoks võib abi anda ka seoses energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamisega järgmistel kumulatiivsetel tingimustel:

a)

toetust antakse laenu või tagatisena energiatõhususe lepingu kohaste energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale või finantstootena, mille eesmärk on konkreetse pakkuja refinantseerimine (näiteks faktooring, maksekorralduste ostmine);

| b) | käesoleva lõike kohaselt ühele abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 30 miljonit eurot; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike kohaselt ühele abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 30 miljonit eurot;

| c) | toetust antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele; |
| --- | --- |

c)

toetust antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele;

| d) | toetust antakse energiatõhususe lepingute jaoks direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 27 määratletud tähenduses ning |
| --- | --- |

d)

toetust antakse energiatõhususe lepingute jaoks direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 27 määratletud tähenduses ning

| e) | energiatõhususe leping on seotud lõike 3 punktis b osutatud hoonega“. |
| --- | --- |

e)

energiatõhususe leping on seotud lõike 3 punktis b osutatud hoonega“.

| 21) | artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 39
  Hoonete energiatõhususe projektide investeeringuteks rahastamisvahenditena antav abi“; |
| --- | --- | --- |

21)

artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 39

Hoonete energiatõhususe projektide investeeringuteks rahastamisvahenditena antav abi“;

| b) | lisatakse lõige 2a:

  „2a.   Kui investeering on seotud i) eluhoonete, ii) õppetegevuseks või sotsiaalteenuste osutamiseks ettenähtud hoonete, iii) avaliku halduse, õigusemõistmise, politsei- või tuletõrjeteenistusega seotud tegevuse jaoks ettenähtud hoonete või iv) selliste punktides i, ii või iii osutatud hoonete energiatõhususe parandamisega, kus muuks kui punktides i, ii või iii nimetatud tegevusteks kasutatakse vähem kui 35 % põrandapinnast, võib käesoleva artikli kohaseid energiatõhususe projekte kombineerida ka järgmiste investeeringutega:






  a) | kohapealne integreeritud taastuvenergiaseadmestik, mis toodab elektri- ja/või soojusenergiat; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse lõige 2a:

„2a.   Kui investeering on seotud i) eluhoonete, ii) õppetegevuseks või sotsiaalteenuste osutamiseks ettenähtud hoonete, iii) avaliku halduse, õigusemõistmise, politsei- või tuletõrjeteenistusega seotud tegevuse jaoks ettenähtud hoonete või iv) selliste punktides i, ii või iii osutatud hoonete energiatõhususe parandamisega, kus muuks kui punktides i, ii või iii nimetatud tegevusteks kasutatakse vähem kui 35 % põrandapinnast, võib käesoleva artikli kohaseid energiatõhususe projekte kombineerida ka järgmiste investeeringutega:

a)

kohapealne integreeritud taastuvenergiaseadmestik, mis toodab elektri- ja/või soojusenergiat;

| b) | varustus kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks; |
| --- | --- |

b)

varustus kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks;

| c) | hoonesse paigaldatud varustus ja sellega seotud taristu hoone kasutajate elektrisõidukite laadimiseks; |
| --- | --- |

c)

hoonesse paigaldatud varustus ja sellega seotud taristu hoone kasutajate elektrisõidukite laadimiseks;

| d) | investeeringud hoone üleminekuks digitehnoloogiale, eelkõige selle nutivalmiduse suurendamiseks. Abikõlblikud investeeringud võivad hõlmata meetmeid, mis piirduvad andmesidevõrkude passiivse hoonejuhtmestiku või struktureeritud kaablisüsteemidega ja vajaduse korral passiivse võrgu lisaosaga, mis paikneb krundil hoonest väljaspool. Siia ei kuulu väljaspool krunti paiknevad andmesidevõrkude juhtmed ega kaablid.“; |
| --- | --- |

d)

investeeringud hoone üleminekuks digitehnoloogiale, eelkõige selle nutivalmiduse suurendamiseks. Abikõlblikud investeeringud võivad hõlmata meetmeid, mis piirduvad andmesidevõrkude passiivse hoonejuhtmestiku või struktureeritud kaablisüsteemidega ja vajaduse korral passiivse võrgu lisaosaga, mis paikneb krundil hoonest väljaspool. Siia ei kuulu väljaspool krunti paiknevad andmesidevõrkude juhtmed ega kaablid.“;

| c) | lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „3.   Abikõlblikud on energiatõhususe projekti kogukulud, välja arvatud lõikes 2a osutatud hoonete korral, mil abikõlblikud on energiatõhususe projekti kogukulud ja ka lõikes 2a loetletud varustuse eri osadesse tehtavate investeeringute kulud.


  4.   Abi antakse rahaeraldise, omakapitaliinvesteeringu, tagatise või laenu kujul energiatõhususe fondile või muule finantsvahendajale, kes annab selle suuremate rahastamismahtude, väiksemate tagatisnõuete, väiksemate garantiipreemiate või madalamate intressimäärade kujul suurimal võimalikul määral edasi lõplikele abisaajatele, kes on hoonete omanikud või üürnikud.


  5.   Energiatõhususe fond või muu finantsvahendaja võib anda abikõlblikele energiatõhususe projektidele abi laenude või tagatiste kujul. Laenu nominaalväärtus või tagatise summa ei tohi ületada lõplike abisaajate tasandil 15 miljonit eurot projekti kohta, välja arvatud lõikes 2a osutatud kombineeritud investeeringute korral, mil see ei tohi ületada 30 miljonit eurot. Tagatis ei tohi tagatud laenust moodustada üle 80 %.“; |
| --- | --- |

c)

lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.   Abikõlblikud on energiatõhususe projekti kogukulud, välja arvatud lõikes 2a osutatud hoonete korral, mil abikõlblikud on energiatõhususe projekti kogukulud ja ka lõikes 2a loetletud varustuse eri osadesse tehtavate investeeringute kulud.

4.   Abi antakse rahaeraldise, omakapitaliinvesteeringu, tagatise või laenu kujul energiatõhususe fondile või muule finantsvahendajale, kes annab selle suuremate rahastamismahtude, väiksemate tagatisnõuete, väiksemate garantiipreemiate või madalamate intressimäärade kujul suurimal võimalikul määral edasi lõplikele abisaajatele, kes on hoonete omanikud või üürnikud.

5.   Energiatõhususe fond või muu finantsvahendaja võib anda abikõlblikele energiatõhususe projektidele abi laenude või tagatiste kujul. Laenu nominaalväärtus või tagatise summa ei tohi ületada lõplike abisaajate tasandil 15 miljonit eurot projekti kohta, välja arvatud lõikes 2a osutatud kombineeritud investeeringute korral, mil see ei tohi ületada 30 miljonit eurot. Tagatis ei tohi tagatud laenust moodustada üle 80 %.“;

| 22) | artikkel 52 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 52
  Lairiba-püsivõrkudele antav abi

  1.   Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtuks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abikõlblikud on kõik lairiba-püsivõrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikumenetluse alusel vastavalt lõike 6 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 6 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja seda kontrollitakse tagantjärele tagasinõude mehhanismi kaudu.


  3.   Abikõlblikud on järgmist alternatiivset liiki investeeringud.






  a) | Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada kodumajapidamisi ja sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. Siia ei kuulu piirkonnad, kus on olemas vähemalt üks võrk või tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s. Abi saavas võrgus peab alla- ja üleslaadimiskiirus olema vähemalt kaks korda suurem kui olemasolevates või tõenäoliselt plaanitavates võrkudes ning selle puhul peab olema võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s (kiiruse sihtväärtus). |
| --- | --- | --- |

22)

artikkel 52 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 52

Lairiba-püsivõrkudele antav abi

1.   Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtuks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abikõlblikud on kõik lairiba-püsivõrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikumenetluse alusel vastavalt lõike 6 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 6 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja seda kontrollitakse tagantjärele tagasinõude mehhanismi kaudu.

3.   Abikõlblikud on järgmist alternatiivset liiki investeeringud.

a)

Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada kodumajapidamisi ja sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. Siia ei kuulu piirkonnad, kus on olemas vähemalt üks võrk või tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s. Abi saavas võrgus peab alla- ja üleslaadimiskiirus olema vähemalt kaks korda suurem kui olemasolevates või tõenäoliselt plaanitavates võrkudes ning selle puhul peab olema võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s (kiiruse sihtväärtus).

| b) | Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada kodumajapidamisi ja sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. Siia ei kuulu piirkonnad, kus on olemas vähemalt üks võrk või tõenäoliselt kavandatakse võrku, mis suudab töökindlalt tagada allalaadimiskiiruse vähemalt 100 Mbit/s. Abi saavas võrgus peab alla- ja üleslaadimiskiirus olema vähemalt kaks korda suurem kui olemasolevates või tõenäoliselt plaanitavates võrkudes ning selle puhul peab olema võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 300 Mbit/s ja üleslaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s (kiiruse sihtväärtused). |
| --- | --- |

b)

Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada kodumajapidamisi ja sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. Siia ei kuulu piirkonnad, kus on olemas vähemalt üks võrk või tõenäoliselt kavandatakse võrku, mis suudab töökindlalt tagada allalaadimiskiiruse vähemalt 100 Mbit/s. Abi saavas võrgus peab alla- ja üleslaadimiskiirus olema vähemalt kaks korda suurem kui olemasolevates või tõenäoliselt plaanitavates võrkudes ning selle puhul peab olema võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 300 Mbit/s ja üleslaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s (kiiruse sihtväärtused).

| c) | Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada üksnes sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus on ainult üks võrk, mis suudab töökindlalt tagada allalaadimiskiiruse vähemalt 100 Mbit/s, kuid alla 300 Mbit/s (kiiruse künnisväärtused), või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. Siia ei kuulu piirkonnad, kus on olemas vähemalt üks võrk või tõenäoliselt kavandatakse võrku, mis suudab töökindlalt tagada allalaadimiskiiruse vähemalt 300 Mbit/s. Samuti ei kuulu siia piirkonnad, kus on olemas vähemalt kaks võrku või tõenäoliselt kavandatakse vähemalt kaht võrku, mis suudavad töökindlalt tagada allalaadimiskiiruse vähemalt 100 Mbit/s. Abi saavas võrgus peab alla- ja üleslaadimiskiirus olema vähemalt kaks korda suurem kui olemasolevates või tõenäoliselt plaanitavates võrkudes ning selle puhul peab olema võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 1 Gbit/s (kiiruse sihtväärtus). |
| --- | --- |

c)

Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada üksnes sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus on ainult üks võrk, mis suudab töökindlalt tagada allalaadimiskiiruse vähemalt 100 Mbit/s, kuid alla 300 Mbit/s (kiiruse künnisväärtused), või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. Siia ei kuulu piirkonnad, kus on olemas vähemalt üks võrk või tõenäoliselt kavandatakse võrku, mis suudab töökindlalt tagada allalaadimiskiiruse vähemalt 300 Mbit/s. Samuti ei kuulu siia piirkonnad, kus on olemas vähemalt kaks võrku või tõenäoliselt kavandatakse vähemalt kaht võrku, mis suudavad töökindlalt tagada allalaadimiskiiruse vähemalt 100 Mbit/s. Abi saavas võrgus peab alla- ja üleslaadimiskiirus olema vähemalt kaks korda suurem kui olemasolevates või tõenäoliselt plaanitavates võrkudes ning selle puhul peab olema võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 1 Gbit/s (kiiruse sihtväärtus).

4.   Lõikes 3 osutatud kaardistamine ja avalik konsultatsioon peavad vastama kõigile järgmistele nõuetele.

| a) | Kaardistamisel tehakse kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riiklik sekkumine peaks hõlmama, ning võetakse olenevalt investeeringu liigist arvesse kõiki olemasolevaid üldkasutatavaid ja privaatvõrke, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada lõikes 3 osutatud künnisväärtusele vastav kiirus. Kaardistatakse: i) traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, ning ii) traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m lahtritega ruutvõrgu. Nii punkti i kui ka ii kohaldamisel kontrollitakse kaardistamist alati avaliku konsultatsiooni teel. |
| --- | --- |

a)

Kaardistamisel tehakse kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riiklik sekkumine peaks hõlmama, ning võetakse olenevalt investeeringu liigist arvesse kõiki olemasolevaid üldkasutatavaid ja privaatvõrke, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada lõikes 3 osutatud künnisväärtusele vastav kiirus. Kaardistatakse: i) traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, ning ii) traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m lahtritega ruutvõrgu. Nii punkti i kui ka ii kohaldamisel kontrollitakse kaardistamist alati avaliku konsultatsiooni teel.

| b) | Avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab kavandatava meetme põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu asjakohasel veebisaidil (sealhulgas riigi tasandil). Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi meetme kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma võrkude kohta, mille puhul on võimalik tagada lõikes 3 osutatud künnisväärtusele vastav kiirus ning mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest. Kui abi andev asutus näeb subsideeritava taristu kasutuselevõtuks ette lühema või pikema perioodi kui kolm aastat, tuleb samast perioodist, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat, lähtuda ka selle hindamisel, kas eelmises lauses osutatud võrke tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva. |
| --- | --- |

b)

Avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab kavandatava meetme põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu asjakohasel veebisaidil (sealhulgas riigi tasandil). Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi meetme kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma võrkude kohta, mille puhul on võimalik tagada lõikes 3 osutatud künnisväärtusele vastav kiirus ning mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest. Kui abi andev asutus näeb subsideeritava taristu kasutuselevõtuks ette lühema või pikema perioodi kui kolm aastat, tuleb samast perioodist, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat, lähtuda ka selle hindamisel, kas eelmises lauses osutatud võrke tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.

5.   Abi saav projekt peab tooma kaasa olulise täiustuse (hüppeline muutus) võrreldes võrkudega, mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat (kooskõlas lõikega 4). Hüppeline muutus leiab aset juhul, kui subsideeritava sekkumise tulemusena tehakse lairibavõrku suuri uusinvesteeringuid ning subsideeritav võrk loob turul seoses lairiba-internetiühenduse teenuse kättesaadavuse, võimsuse, kiiruse ja konkurentsiga olulisi uusi võimalusi võrreldes võrkudega, mis on juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse. Projekt peab hõlmama suuri passiivsesse taristusse tehtavaid investeeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega võrgu aktiivelementide uuendamiseks.

6.   Abi antakse järgmisel viisil.

| a) | Abisummad eraldatakse elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkujatele avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist. Konkurentsipõhise valikumenetluse huvides määrab abi andev asutus eelnevalt kindlaks objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad kvalitatiivsed hindamiskriteeriumid, mida tuleb kaaluda taotletud abisummat arvesse võttes. Kui pakkumused on sarnase kvaliteediga, antakse abi sellele pakkujale, kes taotles kõige väiksemat abisummat. |
| --- | --- |

a)

Abisummad eraldatakse elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkujatele avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist. Konkurentsipõhise valikumenetluse huvides määrab abi andev asutus eelnevalt kindlaks objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad kvalitatiivsed hindamiskriteeriumid, mida tuleb kaaluda taotletud abisummat arvesse võttes. Kui pakkumused on sarnase kvaliteediga, antakse abi sellele pakkujale, kes taotles kõige väiksemat abisummat.

| b) | Kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Avaliku sektori asutus tagab, et võrgu käitamiseks kasutatavate rahaliste vahendite ja muude tema käsutuses olevate rahaliste vahendite raamatupidamisarvestust peetakse eraldi. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

Kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Avaliku sektori asutus tagab, et võrgu käitamiseks kasutatavate rahaliste vahendite ja muude tema käsutuses olevate rahaliste vahendite raamatupidamisarvestust peetakse eraldi. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist.

7.   Võrgu käitamine pakub kooskõlas artikli 2 punktiga 139 võimalikult laia aktiivset ja passiivset hulgimüügitasandi juurdepääsu õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel, sealhulgas füüsilist eraldamist. Projekti raames võib füüsilise eraldamise asemel pakkuda virtuaalset eraldamist, kui riigi reguleeriv asutus on kinnitanud, et virtuaalne juurdepääsutoode on samaväärne füüsilise eraldamisega. Aktiivne hulgimüügitasandi juurdepääs antakse vähemalt seitsmeks aastaks ning hulgimüügitasandi juurdepääs füüsilisele taristule, sealhulgas kaablikanalisatsioonile või mastidele, ei ole ajaliselt piiratud. Samad juurdepääsutingimused kehtivad ka subsideeritava võrgu kohta tervikuna, sealhulgas võrgu nende osade kohta, kus kasutatakse olemasolevaid taristuid. Juurdepääsu andmise kohustuse täitmine tagatakse ka siis, kui subsideeritava võrgu omandiõigus või haldamise või käitamise tingimused muutuvad. Kui abi antakse kaablikanalisatsiooni rajamiseks, peab see kanalisatsioon olema piisavalt suur vähemalt kolme võrgu ja erinevate võrgutopoloogiate jaoks.

8.   Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse põhjal: i) keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi või liidu võrreldavates, konkurentsivõimelisemates piirkondades; ii) kui sellised avaldatud hinnad puuduvad, siis reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või iii) kui sellised avaldatud või reguleeritud hinnad puuduvad, järgitakse hinnakujundusel kulupõhisuse põhimõtteid vastavalt sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodikale. Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega juurdepääsutingimuste (sh -hinnad) ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses.

9.   Kui projektile antav abisumma ületab 10 miljonit eurot, kehtestavad liikmesriigid järelevalve ja tagasinõude mehhanismi.“;

| 23) | lisatakse artiklid 52a, 52b ja 52c:

  „Artikkel 52a
  4G- ja 5G-mobiilsidevõrkudele antav abi

  1.   4G- ja 5G-mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abikõlblikud on kõik passiivse mobiilsidevõrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikuprotsessi alusel vastavalt lõike 7 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 7 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja seda kontrollitakse tagantjärele tagasinõude mehhanismi kaudu.


  3.   5G-investeering tehakse piirkondadesse, kus mobiilsidevõrke ei ole kasutusele võetud või kus on kättesaadavad ainult sellised mobiilsidevõrgud, mis suudavad toetada kuni 3G-mobiilsideteenuseid, ning kus 4G- ega 5G-mobiilsidevõrke ei ole või tõenäoliselt ei plaanita kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. 4G-investeering tehakse piirkondadesse, kus mobiilsidevõrke ei ole kasutusele võetud või kus on kättesaadavad ainult sellised mobiilsidevõrgud, mis suudavad toetada kuni 2G-mobiilsideteenuseid, ning kus 3G-, 4G- või 5G-mobiilsidevõrke ei ole või tõenäoliselt ei plaanita kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4.


  4.   Lõikes 3 osutatud kaardistamine ja avalik konsultatsioon peavad vastama kõigile järgmistele nõuetele.






  a) | Kaardistamisel tehakse selgelt kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riiklik sekkumine peaks hõlmama, ning võetakse olenevalt investeeringu liigist arvesse kõiki olemasolevaid mobiilsidevõrke. Kaardistamisel võetakse aluseks maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel. |
| --- | --- | --- |

23)

lisatakse artiklid 52a, 52b ja 52c:

„Artikkel 52a

4G- ja 5G-mobiilsidevõrkudele antav abi

1.   4G- ja 5G-mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abikõlblikud on kõik passiivse mobiilsidevõrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikuprotsessi alusel vastavalt lõike 7 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 7 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja seda kontrollitakse tagantjärele tagasinõude mehhanismi kaudu.

3.   5G-investeering tehakse piirkondadesse, kus mobiilsidevõrke ei ole kasutusele võetud või kus on kättesaadavad ainult sellised mobiilsidevõrgud, mis suudavad toetada kuni 3G-mobiilsideteenuseid, ning kus 4G- ega 5G-mobiilsidevõrke ei ole või tõenäoliselt ei plaanita kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4. 4G-investeering tehakse piirkondadesse, kus mobiilsidevõrke ei ole kasutusele võetud või kus on kättesaadavad ainult sellised mobiilsidevõrgud, mis suudavad toetada kuni 2G-mobiilsideteenuseid, ning kus 3G-, 4G- või 5G-mobiilsidevõrke ei ole või tõenäoliselt ei plaanita kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4.

4.   Lõikes 3 osutatud kaardistamine ja avalik konsultatsioon peavad vastama kõigile järgmistele nõuetele.

a)

Kaardistamisel tehakse selgelt kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riiklik sekkumine peaks hõlmama, ning võetakse olenevalt investeeringu liigist arvesse kõiki olemasolevaid mobiilsidevõrke. Kaardistamisel võetakse aluseks maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel.

| b) | Avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab kavandatava meetme põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu asjakohasel veebisaidil (sealhulgas riigi tasandil). Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi meetme kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma mobiilsidevõrkude kohta, mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest. Kui abi andev asutus näeb subsideeritava taristu kasutuselevõtuks ette lühema või pikema perioodi kui kolm aastat, tuleb samast perioodist, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat, lähtuda ka selle hindamisel, kas eelmises lauses osutatud võrke tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva. |
| --- | --- |

b)

Avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab kavandatava meetme põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu asjakohasel veebisaidil (sealhulgas riigi tasandil). Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi meetme kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma mobiilsidevõrkude kohta, mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest. Kui abi andev asutus näeb subsideeritava taristu kasutuselevõtuks ette lühema või pikema perioodi kui kolm aastat, tuleb samast perioodist, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat, lähtuda ka selle hindamisel, kas eelmises lauses osutatud võrke tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.

5.   Abi saavat taristut ei võeta arvesse mobiilsideoperaatorite levialaga seotud selliste kohustuste täitmisel, mis tulenevad 4G-ja 5G-spektri kasutusõigustega seotud tingimustest.

6.   Toetust saav projekt peab tooma kaasa olulise täiustuse (hüppeline muutus) võrreldes mobiilsidevõrkudega, mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat (kooskõlas lõikega 4). Hüppeline muutus leiab aset juhul, kui subsideeritava sekkumise tulemusena tehakse mobiilsidevõrku suuri uusinvesteeringuid ning subsideeritav võrk loob turul seoses mobiilsideteenuse kättesaadavuse, võimsuse, kiiruse ja konkurentsiga olulisi uusi võimalusi võrreldes võrkudega, mis on juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse. Projekt peab hõlmama suuri passiivsesse taristusse tehtavaid investeeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega võrgu aktiivelementide uuendamiseks.

7.   Abi antakse järgmisel viisil.

| a) | Abisummad eraldatakse elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkujatele avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist. Konkurentsipõhise valikumenetluse huvides määrab abi andev asutus eelnevalt kindlaks objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad kvalitatiivsed hindamiskriteeriumid, mida tuleb kaaluda taotletud abisummat arvesse võttes. Kui pakkumused on sarnase kvaliteediga, antakse abi sellele pakkujale, kes taotles kõige väiksemat abisummat. |
| --- | --- |

a)

Abisummad eraldatakse elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkujatele avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist. Konkurentsipõhise valikumenetluse huvides määrab abi andev asutus eelnevalt kindlaks objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad kvalitatiivsed hindamiskriteeriumid, mida tuleb kaaluda taotletud abisummat arvesse võttes. Kui pakkumused on sarnase kvaliteediga, antakse abi sellele pakkujale, kes taotles kõige väiksemat abisummat.

| b) | Kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele passiivse mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Avaliku sektori asutus tagab, et võrgu käitamiseks kasutatavate rahaliste vahendite ja muude tema käsutuses olevate rahaliste vahendite arvestus toimub eraldi. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

Kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele passiivse mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Avaliku sektori asutus tagab, et võrgu käitamiseks kasutatavate rahaliste vahendite ja muude tema käsutuses olevate rahaliste vahendite arvestus toimub eraldi. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil, piiramata hanke-eeskirjade kohaldamist.

8.   Võrgu käitamine pakub kooskõlas artikli 2 punktiga 139 võimalikult laia aktiivset ja passiivset hulgimüügitasandi juurdepääsu õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Aktiivne hulgimüügitasandi juurdepääs antakse vähemalt seitsmeks aastaks ning hulgimüügitasandi juurdepääs füüsilisele taristule, sealhulgas kaablikanalisatsioonile või mastidele, ei ole ajaliselt piiratud. Samad juurdepääsutingimused kehtivad ka subsideeritava võrgu kohta tervikuna, sealhulgas võrgu nende osade kohta, kus kasutatakse olemasolevaid taristuid. Juurdepääsu andmise kohustuse täitmine tagatakse ka siis, kui subsideeritava võrgu omandiõigus või haldamise või käitamise tingimused muutuvad. Kui abi antakse kaablikanalisatsiooni rajamiseks, peab see kanalisatsioon olema piisavalt suur vähemalt kõigi tegutsevate mobiilsideoperaatorite teenindamiseks.

9.   Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse põhjal: i) keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi või liidu võrreldavates, konkurentsivõimelisemates piirkondades; ii) kui sellised avaldatud hinnad puuduvad, siis reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, iii) kui sellised avaldatud või reguleeritud hinnad puuduvad, järgitakse hinnakujundusel kulupõhisuse põhimõtteid vastavalt sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodikale. Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega juurdepääsutingimuste (sh -hinnad) ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses.

10.   Kui projektile antav abisumma ületab 10 miljonit eurot, kehtestavad liikmesriigid järelevalve ja tagasinõude mehhanismi.

11.   Riiklikest vahenditest rahastatava 4G- või 5G-võrgu kasutamine traadita püsiühenduse teenuste osutamiseks on lubatud ainult järgmistel tingimustel.

| a) | Piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil (mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat), kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused. i) kaardistamisel ja avalikus konsultatsioonis võetakse arvesse ka artikli 52 lõike 4 kohaselt kindlaks tehtud olemasolevaid või tõenäoliselt plaanitavaid lairiba-püsivõrke; ii) toetatav traadita püsiühenduse 4G- või 5G-lahendus suudab töökindlalt tagada vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiiruse ning vähemalt kahekordistada alla- ja üleslaadimiskiirust võrreldes nendes piirkondades olemasolevate või tõenäoliselt plaanitavate püsivõrkude kiirustega. |
| --- | --- |

a)

Piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 30 Mbit/s, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil (mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat), kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused. i) kaardistamisel ja avalikus konsultatsioonis võetakse arvesse ka artikli 52 lõike 4 kohaselt kindlaks tehtud olemasolevaid või tõenäoliselt plaanitavaid lairiba-püsivõrke; ii) toetatav traadita püsiühenduse 4G- või 5G-lahendus suudab töökindlalt tagada vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiiruse ning vähemalt kahekordistada alla- ja üleslaadimiskiirust võrreldes nendes piirkondades olemasolevate või tõenäoliselt plaanitavate püsivõrkude kiirustega.

| b) | Piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil (mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat), kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused. i) kaardistamisel ja avalikus konsultatsioonis võetakse arvesse ka artikli 52 lõike 4 kohaselt kindlaks tehtud olemasolevaid või tõenäoliselt plaanitavaid lairiba-püsivõrke; ii) toetatav traadita püsiühenduse 4G- või 5G-lahendus suudab töökindlalt tagada vähemalt 300 Mbit/s allalaadimiskiiruse ja 100 Mbit/s üleslaadimiskiiruse ning vähemalt kahekordistada alla- ja üleslaadimiskiirust võrreldes nendes piirkondades olemasolevate või tõenäoliselt plaanitavate püsivõrkude kiirustega. |
| --- | --- |

b)

Piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku kasutusele võtta kolme aasta jooksul alates kavandatava abimeetme avaldamisest või subsideeritava võrgu kasutuselevõtu perioodil (mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat), kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused. i) kaardistamisel ja avalikus konsultatsioonis võetakse arvesse ka artikli 52 lõike 4 kohaselt kindlaks tehtud olemasolevaid või tõenäoliselt plaanitavaid lairiba-püsivõrke; ii) toetatav traadita püsiühenduse 4G- või 5G-lahendus suudab töökindlalt tagada vähemalt 300 Mbit/s allalaadimiskiiruse ja 100 Mbit/s üleslaadimiskiiruse ning vähemalt kahekordistada alla- ja üleslaadimiskiirust võrreldes nendes piirkondades olemasolevate või tõenäoliselt plaanitavate püsivõrkude kiirustega.

Artikkel 52b

Üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele antav abi

1.   Abi määruse (EL) 2021/1153 alusel rahastatavatele või kvaliteedimärgise saanud üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Projektid peavad vastama lõikes 3 sätestatud kumulatiivsetele kokkusobivuse üldtingimustele. Peale selle peavad need kuuluma ühte lõikes 4 sätestatud abikõlblike projektide kategooriatest ja vastama kõigile kokkusobivuse eritingimustele, mis on sätestatud kõnealuses lõikes asjaomase kategooria kohta. Lõikega 1 ette nähtud vabastuse kohaldamisalasse kuuluvad ainult need projektid, mille puhul viidatakse üksnes lõikes 4 nimetatud igas asjaomases kategoorias kindlaks määratud elementidele ja üksustele.

3.   Kumulatiivsed kokkusobivuse üldtingimused on järgmised.

| a) | Abisaaja enda rahaline panus peab moodustama vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest, mille jaoks kasutatakse kas omavahendeid või välisrahastust, mis ei hõlma avaliku sektori finantstoetust. Kui abisaaja 25 % panuseks on välisrahastamine eri rahastamisallikaid ühendava investeerimisplatvormi kaudu, asendatakse eelmises lauses sätestatud tingimus, et välisrahastus ei tohi hõlmata avaliku sektori finantstoetust, nõudega, et platvormi investeeringutest 30 % on erainvesteeringud. |
| --- | --- |

a)

Abisaaja enda rahaline panus peab moodustama vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest, mille jaoks kasutatakse kas omavahendeid või välisrahastust, mis ei hõlma avaliku sektori finantstoetust. Kui abisaaja 25 % panuseks on välisrahastamine eri rahastamisallikaid ühendava investeerimisplatvormi kaudu, asendatakse eelmises lauses sätestatud tingimus, et välisrahastus ei tohi hõlmata avaliku sektori finantstoetust, nõudega, et platvormi investeeringutest 30 % on erainvesteeringud.

| b) | Abikõlblikud on üksnes määruse (EL) 2021/1153 alusel abikõlblikud taristu kasutuselevõtuks tehtavate investeeringute kulud. |
| --- | --- |

b)

Abikõlblikud on üksnes määruse (EL) 2021/1153 alusel abikõlblikud taristu kasutuselevõtuks tehtavate investeeringute kulud.

| c) | Projekt tuleb kooskõlas määrusega (EL) 2021/1153 välja valida ühel järgmistest viisidest:






  i) | Komisjoni määratud sõltumatu finantsvahendaja ühiselt kokku lepitud investeerimissuuniste alusel; |
| --- | --- | --- |

c)

Projekt tuleb kooskõlas määrusega (EL) 2021/1153 välja valida ühel järgmistest viisidest:

i)

Komisjoni määratud sõltumatu finantsvahendaja ühiselt kokku lepitud investeerimissuuniste alusel;

| ii) | komisjon selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhineva konkureeriva pakkumismenetlusega või |
| --- | --- |

ii)

komisjon selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhineva konkureeriva pakkumismenetlusega või

| iii) | komisjoni määratud sõltumatud eksperdid. |
| --- | --- |

iii)

komisjoni määratud sõltumatud eksperdid.

| d) | Projekt peab võimaldama ühendamissuutlikkust, mis ei piirdu vaid kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevate kohustustega seotud nõuetest. |
| --- | --- |

d)

Projekt peab võimaldama ühendamissuutlikkust, mis ei piirdu vaid kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevate kohustustega seotud nõuetest.

| e) | Projekt peab tagama kolmandatele isikutele avatud hulgimüügitasandi juurdepääsu, sealhulgas eraldamise õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kooskõlas artikli 52 lõigetega 7 ja 8 või artikli 52a lõigetega 8 ja 9 (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- |

e)

Projekt peab tagama kolmandatele isikutele avatud hulgimüügitasandi juurdepääsu, sealhulgas eraldamise õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kooskõlas artikli 52 lõigetega 7 ja 8 või artikli 52a lõigetega 8 ja 9 (vastavalt vajadusele).

4.   Abikõlblike projektide kategooriad ja nende suhtes kohaldatavad kumulatiivsed kokkusobivuse eritingimused on järgmised kategooriad ja tingimused.

| a) | Investeeringud, mis tehakse 5G-koridori piiriülese lõigu kasutuselevõtuks määruses (EL) nr 1315/2013 sätestatud üleeuroopalise transpordivõrgu suunistes kindlaks määratud transpordikoridoris (üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) koridorid) ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele.






  i) | Projekt hõlmab 5G-koridori piiriülest lõiku, mis ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri. |
| --- | --- | --- |

a)

Investeeringud, mis tehakse 5G-koridori piiriülese lõigu kasutuselevõtuks määruses (EL) nr 1315/2013 sätestatud üleeuroopalise transpordivõrgu suunistes kindlaks määratud transpordikoridoris (üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) koridorid) ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele.

i)

Projekt hõlmab 5G-koridori piiriülest lõiku, mis ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri.

| ii) | Liikmesriigis asuvad 5G-koridoride piiriülesed lõigud kokku ei tohi moodustada rohkem kui 15 % liikmesriigi üleeuroopalise transpordi põhivõrgu nende 5G-koridoride kogupikkusest, mis ei ole hõlmatud kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevad kohustused. Erandina kohaldatakse tingimust, et kui liikmesriik toetab piiriüleste 5G-koridoride kasutuselevõttu oma üleeuroopalises transpordi üldvõrgus, ei tohi selles liikmesriigis asuvad 5G-koridoride piiriülesed lõigud kokku moodustada rohkem kui 15 % liikmesriigi üleeuroopalise transpordi üldvõrgu nende 5G-koridoride kogupikkusest, mis ei ole hõlmatud kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevad kohustused. |
| --- | --- |

ii)

Liikmesriigis asuvad 5G-koridoride piiriülesed lõigud kokku ei tohi moodustada rohkem kui 15 % liikmesriigi üleeuroopalise transpordi põhivõrgu nende 5G-koridoride kogupikkusest, mis ei ole hõlmatud kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevad kohustused. Erandina kohaldatakse tingimust, et kui liikmesriik toetab piiriüleste 5G-koridoride kasutuselevõttu oma üleeuroopalises transpordi üldvõrgus, ei tohi selles liikmesriigis asuvad 5G-koridoride piiriülesed lõigud kokku moodustada rohkem kui 15 % liikmesriigi üleeuroopalise transpordi üldvõrgu nende 5G-koridoride kogupikkusest, mis ei ole hõlmatud kehtivate juriidiliste kohustustega, näiteks spektri kasutamise õigusega kaasnevad kohustused.

| iii) | Projektiga tuuakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse teenuseid toetavasse 5G-mobiilsidevõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega võrgu aktiivelementide uuendamiseks. |
| --- | --- |

iii)

Projektiga tuuakse ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse teenuseid toetavasse 5G-mobiilsidevõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega võrgu aktiivelementide uuendamiseks.

| iv) | Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. |
| --- | --- |

iv)

Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada.

| b) | Investeeringud, mis tehakse terabitise andmeedastusmahuga üleeuroopalise tuumikvõrgu sellise piiriülese lõigu kasutuselevõtuks, millega toetatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte eesmärkide saavutamist ning ühendatakse omavahel teatavad andmetöötlusseadmed, superandmetöötlusseadmed ja andmetaristud, ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele.






  i) | Projekti raames võetakse kasutusele või soetatakse ühendamiseks vajalikke varasid, sealhulgas tühistamatud kasutusõigused, pimekiud või seadmed, et rajada üleeuroopalise tuumikvõrgu selline piiriülene lõik, mis võimaldab vähemalt 1 Tbit/s kiirusega piiranguteta läbivühendatavust vähemalt kahe sellise andmetöötlusseadme, superandmetöötlusseadme või andmetaristu vahel, mis 1) on nõukogu määrusega (EL) 2018/1488 (*) asutatud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte majutavad üksused või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/695 (**) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud teadusalaseid juhtalgatusi ja ülesandeid toetavad teadusuuringute taristud ning muud andmetöötlus- ja andmetaristud, mis aitavad saavutada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte eesmärke, ning 2) asuvad vähemalt kahes liikmesriigis või vähemalt ühes liikmesriigis ja vähemalt ühes Euroopa teadusruumi liikmesriigis. |
| --- | --- | --- |

b)

Investeeringud, mis tehakse terabitise andmeedastusmahuga üleeuroopalise tuumikvõrgu sellise piiriülese lõigu kasutuselevõtuks, millega toetatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte eesmärkide saavutamist ning ühendatakse omavahel teatavad andmetöötlusseadmed, superandmetöötlusseadmed ja andmetaristud, ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele.

i)

Projekti raames võetakse kasutusele või soetatakse ühendamiseks vajalikke varasid, sealhulgas tühistamatud kasutusõigused, pimekiud või seadmed, et rajada üleeuroopalise tuumikvõrgu selline piiriülene lõik, mis võimaldab vähemalt 1 Tbit/s kiirusega piiranguteta läbivühendatavust vähemalt kahe sellise andmetöötlusseadme, superandmetöötlusseadme või andmetaristu vahel, mis 1) on nõukogu määrusega (EL) 2018/1488 (*) asutatud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte majutavad üksused või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/695 (**) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud teadusalaseid juhtalgatusi ja ülesandeid toetavad teadusuuringute taristud ning muud andmetöötlus- ja andmetaristud, mis aitavad saavutada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte eesmärke, ning 2) asuvad vähemalt kahes liikmesriigis või vähemalt ühes liikmesriigis ja vähemalt ühes Euroopa teadusruumi liikmesriigis.

| ii) | Projektiga tuuakse tuumikvõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega, nt üksnes tarkvarauuenduste või -litsentsidega seotud investeeringutega. |
| --- | --- |

ii)

Projektiga tuuakse tuumikvõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega, nt üksnes tarkvarauuenduste või -litsentsidega seotud investeeringutega.

| iii) | Ühendamiseks vajalikud varad soetatakse riigihanke teel. |
| --- | --- |

iii)

Ühendamiseks vajalikud varad soetatakse riigihanke teel.

| iv) | Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. |
| --- | --- |

iv)

Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada.

| c) | Investeeringud, mis tehakse teatavate sotsiaal-majanduslike keskuste pilvetaristuid ühendava piiriülese lõigu kasutuselevõtuks tuumikvõrgus ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele.






  i) | Projekti raames ühendatakse omavahel selliste sotsiaal-majanduslike keskuste pilvetaristud, mis on avalikud haldusasutused või avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused, kellele on tehtud ülesandeks üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- | --- |

c)

Investeeringud, mis tehakse teatavate sotsiaal-majanduslike keskuste pilvetaristuid ühendava piiriülese lõigu kasutuselevõtuks tuumikvõrgus ja mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele.

i)

Projekti raames ühendatakse omavahel selliste sotsiaal-majanduslike keskuste pilvetaristud, mis on avalikud haldusasutused või avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused, kellele on tehtud ülesandeks üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

| ii) | Projekt hõlmab uute piiriüleste tuumikvõrkude kasutuselevõtul või selliste olemasolevate võrkude olulisel uuendamisel sellist piiriülest lõiku, mis 1) ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või 2) vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri. |
| --- | --- |

ii)

Projekt hõlmab uute piiriüleste tuumikvõrkude kasutuselevõtul või selliste olemasolevate võrkude olulisel uuendamisel sellist piiriülest lõiku, mis 1) ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või 2) vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri.

| iii) | Projekt hõlmab vähemalt kaht abikõlblikku punktis i osutatud sotsiaal-majanduslikku keskust, millest igaüks tegutseb eri liikmesriigis või ühes liikmesriigis ja ühes Euroopa Majanduspiirkonna riigis. |
| --- | --- |

iii)

Projekt hõlmab vähemalt kaht abikõlblikku punktis i osutatud sotsiaal-majanduslikku keskust, millest igaüks tegutseb eri liikmesriigis või ühes liikmesriigis ja ühes Euroopa Majanduspiirkonna riigis.

| iv) | Projektiga tuuakse tuumikvõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega, nt üksnes tarkvarauuenduste või -litsentsidega seotud investeeringutega. Projekti raames on võimalik töökindlalt tagada sümmeetriline alla- ja üleslaadimiskiirus vähemalt 10 Gbit/s kordajates. |
| --- | --- |

iv)

Projektiga tuuakse tuumikvõrku suuri uusinvesteeringuid, mis ei piirdu vaid marginaalsete investeeringutega, nt üksnes tarkvarauuenduste või -litsentsidega seotud investeeringutega. Projekti raames on võimalik töökindlalt tagada sümmeetriline alla- ja üleslaadimiskiirus vähemalt 10 Gbit/s kordajates.

| v) | Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. |
| --- | --- |

v)

Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada.

| d) | Investeeringud merekaablivõrgu kasutuselevõtuks, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele.






  i) | Projekt hõlmab merekaablivõrgu piiriülest lõiku, mis 1) ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või 2) vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri. Teise võimalusena tagab abi saav üksus ainult hulgimüügiteenuste osutamise ning toetatav taristu peab parandama Euroopa äärepoolseimate piirkondade, ülemereterritooriumide või saarepiirkondade ühendamist ka ühe liikmesriigi piires. |
| --- | --- | --- |

d)

Investeeringud merekaablivõrgu kasutuselevõtuks, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele eritingimustele.

i)

Projekt hõlmab merekaablivõrgu piiriülest lõiku, mis 1) ulatub üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri või 2) vähemalt ühe liikmesriigi ja vähemalt ühe Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri. Teise võimalusena tagab abi saav üksus ainult hulgimüügiteenuste osutamise ning toetatav taristu peab parandama Euroopa äärepoolseimate piirkondade, ülemereterritooriumide või saarepiirkondade ühendamist ka ühe liikmesriigi piires.

| ii) | Projekt ei tohi hõlmata marsruute, mis on vähemalt kahe olemasoleva või tõenäoliselt plaanitava tuumikvõrgu taristuga juba teenindatud. |
| --- | --- |

ii)

Projekt ei tohi hõlmata marsruute, mis on vähemalt kahe olemasoleva või tõenäoliselt plaanitava tuumikvõrgu taristuga juba teenindatud.

| iii) | Projektiga tuuakse merekaablivõrku suuri uusinvesteeringuid, mis hõlmavad uue merekaabli kasutuselevõttu või olemasoleva merekaabliga ühendamist või liiasuse probleemide lahendamist ega piirdu vaid marginaalsete investeeringutega. Projekti raames on võimalik töökindlalt tagada sümmeetriline alla- ja üleslaadimiskiirus vähemalt 1 Gbit/s. |
| --- | --- |

iii)

Projektiga tuuakse merekaablivõrku suuri uusinvesteeringuid, mis hõlmavad uue merekaabli kasutuselevõttu või olemasoleva merekaabliga ühendamist või liiasuse probleemide lahendamist ega piirdu vaid marginaalsete investeeringutega. Projekti raames on võimalik töökindlalt tagada sümmeetriline alla- ja üleslaadimiskiirus vähemalt 1 Gbit/s.

| iv) | Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. |
| --- | --- |

iv)

Projektiga toetatakse uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada.

Artikkel 52c

Ühendamisvautšerid

1.   Ühendamisvautšerite kava kujul tarbijatele kaugtöö, veebiõppe või koolitusteenuste soodustamiseks või VKEdele antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Vautšerikava kestus ei tohi ületada 24 kuud.

3.   Abikõlblikud on järgmistesse kategooriatesse kuuluvad vautšerikavad:

| a) | vautšerikavad, mis tehakse tarbijatele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairiba-internetiühenduse teenuse lepingu või uuendavad kehtivat lepingut, et saada vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel, et vautšerikava alusel on abikõlblikud kõik elektroonilise side teenuse osutajad, kes suudavad töökindlalt pakkuda vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust; vautšereid ei anta juhul, kui teenuseosutaja vahetatakse välja sama suurt kiirust pakkuva teenuseosutaja vastu või kui uuendatakse kehtivat lepingut, mille raames on juba tagatud vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirus; |
| --- | --- |

a)

vautšerikavad, mis tehakse tarbijatele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairiba-internetiühenduse teenuse lepingu või uuendavad kehtivat lepingut, et saada vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel, et vautšerikava alusel on abikõlblikud kõik elektroonilise side teenuse osutajad, kes suudavad töökindlalt pakkuda vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust; vautšereid ei anta juhul, kui teenuseosutaja vahetatakse välja sama suurt kiirust pakkuva teenuseosutaja vastu või kui uuendatakse kehtivat lepingut, mille raames on juba tagatud vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirus;

| b) | vautšerikavad, mis tehakse VKEdele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairiba-internetiühenduse teenuse lepingu või uuendavad kehtivat lepingut, et saada vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel, et vautšerikava alusel on abikõlblikud kõik teenuseosutajad, kes suudavad töökindlalt pakkuda vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust; vautšereid ei anta juhul, kui teenuseosutaja vahetatakse välja sama suurt kiirust pakkuva teenuseosutaja vastu või kui uuendatakse kehtivat lepingut, mille raames on juba tagatud vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirus. |
| --- | --- |

b)

vautšerikavad, mis tehakse VKEdele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairiba-internetiühenduse teenuse lepingu või uuendavad kehtivat lepingut, et saada vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel, et vautšerikava alusel on abikõlblikud kõik teenuseosutajad, kes suudavad töökindlalt pakkuda vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust; vautšereid ei anta juhul, kui teenuseosutaja vahetatakse välja sama suurt kiirust pakkuva teenuseosutaja vastu või kui uuendatakse kehtivat lepingut, mille raames on juba tagatud vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirus.

4.   Vautšeritega kaetakse kuni 50 % seadistamise kogukuludest ja kuutasust lõikes 3 osutatud kiirusega lairiba-internetiühenduse teenuse saamiseks, olenemata sellest, kas tegemist on eraldiseisva teenuse või osaga teenuste rühmast, mis hõlmab vähemalt lõikes 3 osutatud kiirusega internetiühenduse loomiseks vajalikke lõppseadmeid (modem/ruuter). Vautšeri summa maksab avaliku sektori asutus otse lõppkasutajale või otse lõppkasutaja valitud teenuseosutajale, kusjuures viimasel juhul arvatakse vautšeri summa lõppkasutaja arvel olevast summast maha.

5.   Vautšerid tehakse tarbijatele või VKEdele kättesaadavaks üksnes piirkondades, kus on olemas vähemalt üks võrk, mille puhul on võimalik töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirust; seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni abil. Kaardistamise ja avaliku konsultatsiooniga tehakse kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mis kuuluvad vähemalt ühe sellise võrgu teeninduspiirkonda, kus on võimalik vautšeri kehtivuse jooksul töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirust, ning piirkonnas tegutsevad abikõlblikud teenuseosutajad, samuti kogutakse teavet nende turuosa arvutamiseks. Kaardistatakse 1) traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, ning 2) traadita püsivõrgud või mobiilsidevõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel. Avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, avaldades kavandatava meetme põhiandmed ja kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu asjakohasel veebisaidil, sealhulgas riigi tasandil. Avaliku konsultatsiooni käigus kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi kavandatava meetme kohta ning põhjendatud teavet nende olemasolevate võrkude kohta, kus on võimalik töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirust. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.

6.   Vautšerikava peab vastama tehnoloogianeutraalsuse põhimõttele, st vautšereid peab olenemata kasutatavast tehnoloogiast olema võimalik lunastada kõigi nende operaatorite teenuste saamiseks, kes suudavad olemasolevas lairibavõrgus töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirust. Selleks et valik oleks tarbijatele või VKEdele lihtsam, avaldatakse iga geograafilise sihtpiirkonna abikõlblike teenuseosutajate loetelu internetis ning kõigil huvitatud teenuseosutajatel on võimalus taotleda loetellu kandmist läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

7.   Selleks et tagada abikõlblikkus juhtudel, kui lairiba-internetiühenduse teenuse osutaja on vertikaalselt integreeritud ja tema turuosa jaemüügiturul on üle 25 %, peab ta vastaval hulgimüügitasandi juurdepääsuturul pakkuma elektroonilise side teenuse osutajatele avatud, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel vähemalt üht hulgimüügitasandi juurdepääsutoodet, millega on võimalik tagada, et juurdepääsu taotleja suudab töökindlalt pakkuda lõikes 3 osutatud kiirusega jaemüügiteenust. Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse põhjal: i) keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi või liidu võrreldavates, konkurentsivõimelisemates piirkondades; ii) kui sellised avaldatud hinnad puuduvad, siis reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või iii) kui sellised avaldatud või reguleeritud hinnad puuduvad, järgitakse hinnakujundusel kulupõhisuse põhimõtteid vastavalt sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodikale. Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega juurdepääsutingimuste (sh -hinnad) ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses.

(*)  Nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1488, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (ELT L 252, 8.10.2018, lk 1)."

*

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1)“."

**

| 24) | artikli 56c järele lisatakse 16. jagu:


  „16.JAGU



  InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi



  Artikkel 56d
  Kohaldamisala ja üldtingimused

  1.   Seda jagu kohaldatakse selliste InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi suhtes, millega antakse abi rakenduspartneritele, finantsvahendajatele või lõplikele abisaajatele.


  2.   Abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on I peatükis, käesolevas artiklis ja artiklis 56e või 56f sätestatud tingimused.


  3.   Abi peab vastama kõigile määruses (EL) 2021/523 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/1078 (*) lisaga kehtestatud InvestEU fondi investeerimissuunistes sätestatud kohaldatavatele tingimustele.


  4.   InvestEU fondist toetatavate finantstoodete raames makstava kogusumma suhtes, kui see hõlmab abi, kohaldatakse artiklites 56e ja 56f sätestatud ülemmäärasid. Ülemmäärasid kohaldatakse






  a) | artikli 56e lõigetega 2 ja 4, artikli 56e lõike 5 punkti a alapunktiga i, artikli 56e lõigetega 6 ja 7, artikli 56e lõike 8 punktidega a ja b ning artikli 56e lõikega 9 hõlmatud abi korral projekti kohta; |
| --- | --- | --- |

24)

artikli 56c järele lisatakse 16. jagu:

„16.JAGU

„16.JAGU

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi

Artikkel 56d

Kohaldamisala ja üldtingimused

1.   Seda jagu kohaldatakse selliste InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi suhtes, millega antakse abi rakenduspartneritele, finantsvahendajatele või lõplikele abisaajatele.

2.   Abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on I peatükis, käesolevas artiklis ja artiklis 56e või 56f sätestatud tingimused.

3.   Abi peab vastama kõigile määruses (EL) 2021/523 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/1078 (*) lisaga kehtestatud InvestEU fondi investeerimissuunistes sätestatud kohaldatavatele tingimustele.

4.   InvestEU fondist toetatavate finantstoodete raames makstava kogusumma suhtes, kui see hõlmab abi, kohaldatakse artiklites 56e ja 56f sätestatud ülemmäärasid. Ülemmäärasid kohaldatakse

a)

artikli 56e lõigetega 2 ja 4, artikli 56e lõike 5 punkti a alapunktiga i, artikli 56e lõigetega 6 ja 7, artikli 56e lõike 8 punktidega a ja b ning artikli 56e lõikega 9 hõlmatud abi korral projekti kohta;

| b) | artikli 56e lõike 5 punkti a alapunktidega ii ja iii, artikli 56e lõike 8 punktiga d, artikli 56e lõikega 10 ja artikliga 56f hõlmatud abi korral lõpliku abisaaja kohta. |
| --- | --- |

b)

artikli 56e lõike 5 punkti a alapunktidega ii ja iii, artikli 56e lõike 8 punktiga d, artikli 56e lõikega 10 ja artikliga 56f hõlmatud abi korral lõpliku abisaaja kohta.

5.   Abi ei anta finantsvahendajate olemasolevate portfellide refinantseerimise või neile tagatiste andmise vormis.

Artikkel 56e

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi tingimused

1.   InvestEU fondist toetatava finantstoote raames lõplikule abisaajale abi andmisel

| a) | peavad olema täidetud tingimused, mis on sätestatud ühes lõigetest 2–9, ning |
| --- | --- |

a)

peavad olema täidetud tingimused, mis on sätestatud ühes lõigetest 2–9, ning

| b) | kui lõplikule abisaajale pakutakse rahastust laenu kujul, peab selle intressimäär vastama vähemalt laenu andmise ajal kohaldatavale viiteintressimäärale. |
| --- | --- |

b)

kui lõplikule abisaajale pakutakse rahastust laenu kujul, peab selle intressimäär vastama vähemalt laenu andmise ajal kohaldatavale viiteintressimäärale.

2.   Määruse (EL) 2021/1153 alusel rahastatavate või kvaliteedimärgise saanud üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektide korral antakse abi üksnes projektidele, mis vastavad kõigile artiklis 52b sätestatud kokkusobivuse üld- ja eritingimustele. InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot.

3.   Lairiba-püsivõrkude investeeringuteks ettenähtud abi üksnes teatavate abikõlblike sotsiaal-majanduslike keskuste ühendamiseks peab vastama järgmistele tingimustele.

| a) | Abi antakse üksnes projektidele, mis vastavad kõigile artiklis 52 sätestatud kokkusobivuse tingimustele, välja arvatud juhul, kui käesoleva lõike punktides c ja d on osutatud teisiti. |
| --- | --- |

a)

Abi antakse üksnes projektidele, mis vastavad kõigile artiklis 52 sätestatud kokkusobivuse tingimustele, välja arvatud juhul, kui käesoleva lõike punktides c ja d on osutatud teisiti.

| b) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot.

| c) | Projektiga ühendatakse üksnes sotsiaal-majanduslikke keskusi, mis on avalikud haldusasutused või avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused, kellele on tehtud ülesandeks üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. Siia ei kuulu projektid, mis sisaldavad käesolevas punktis nimetamata elemente või üksusi. |
| --- | --- |

c)

Projektiga ühendatakse üksnes sotsiaal-majanduslikke keskusi, mis on avalikud haldusasutused või avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused, kellele on tehtud ülesandeks üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. Siia ei kuulu projektid, mis sisaldavad käesolevas punktis nimetamata elemente või üksusi.

| d) | Erandina artikli 52 lõikest 4 peab turutõrge olema kontrollitud kas asjakohase kättesaadava kaardistamise käigus või, kui selline kaardistamine ei ole kättesaadav, avaliku konsultatsiooni raames, nagu on osutatud allpool.






  i) | Kaardistamist saab pidada asjakohaseks, kui see ei ole vanem kui 18 kuud ja hõlmab kõiki võrke, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s, kuid alla 300 Mbit/s (kiiruse künnisväärtused) ning mille taristu läbib punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku keskuse hoonet. Sellel pädeva ametiasutuse korraldataval kaardistamisel tuleb arvesse võtta kõiki võrke, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada künnisväärtustele vastavad kiirused ning mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta järgmise kolme aasta jooksul või kavandatava toetatava meetme rakendamise perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat; kaardistatakse 1) traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, ja 2) traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. |
| --- | --- | --- |

d)

Erandina artikli 52 lõikest 4 peab turutõrge olema kontrollitud kas asjakohase kättesaadava kaardistamise käigus või, kui selline kaardistamine ei ole kättesaadav, avaliku konsultatsiooni raames, nagu on osutatud allpool.

i)

Kaardistamist saab pidada asjakohaseks, kui see ei ole vanem kui 18 kuud ja hõlmab kõiki võrke, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s, kuid alla 300 Mbit/s (kiiruse künnisväärtused) ning mille taristu läbib punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku keskuse hoonet. Sellel pädeva ametiasutuse korraldataval kaardistamisel tuleb arvesse võtta kõiki võrke, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada künnisväärtustele vastavad kiirused ning mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta järgmise kolme aasta jooksul või kavandatava toetatava meetme rakendamise perioodil, mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat; kaardistatakse 1) traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, ja 2) traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud.

| ii) | Avaliku konsultatsiooni peab korraldama pädev ametiasutus ja see avaldatakse asjakohasel veebisaidil, kus kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama kavandatava meetme kohta märkusi ja põhjendatud teavet võrkude kohta, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s, kuid alla 300 Mbit/s (kiiruse künnisväärtused) ning mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta järgmise kolme aasta jooksul või kavandatava toetatava meetme rakendamise perioodil (mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat) ning mille taristu läbib punktis c osutatud abikõlbliku sotsiaal-majandusliku keskuse hoonet; avalikul konsultatsioonil lähtutakse teabest järgmise kohta: 1) traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, ja 2) traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva. |
| --- | --- |

ii)

Avaliku konsultatsiooni peab korraldama pädev ametiasutus ja see avaldatakse asjakohasel veebisaidil, kus kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama kavandatava meetme kohta märkusi ja põhjendatud teavet võrkude kohta, mille puhul on võimalik töökindlalt tagada allalaadimiskiirus vähemalt 100 Mbit/s, kuid alla 300 Mbit/s (kiiruse künnisväärtused) ning mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse kasutusele võtta järgmise kolme aasta jooksul või kavandatava toetatava meetme rakendamise perioodil (mis ei tohi olla lühem kui kaks aastat) ning mille taristu läbib punktis c osutatud abikõlbliku sotsiaal-majandusliku keskuse hoonet; avalikul konsultatsioonil lähtutakse teabest järgmise kohta: 1) traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, ja 2) traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.

4.   Energiatootmiseks ja energiataristule antav abi peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | abi antakse üksnes sellisesse gaasi- ja elektrienergiataristusse tehtavate investeeringute jaoks, mis energia siseturu õigusaktide alusel ei ole vabastatud kolmandate isikute juurdepääsust, tariifide reguleerimisest ja eraldamisest, järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele projektidele:






  i) | gaasitaristu korral projektid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (**) VII lisas esitatud kehtivas ühishuviprojektide liidu loendis; |
| --- | --- | --- |

a)

abi antakse üksnes sellisesse gaasi- ja elektrienergiataristusse tehtavate investeeringute jaoks, mis energia siseturu õigusaktide alusel ei ole vabastatud kolmandate isikute juurdepääsust, tariifide reguleerimisest ja eraldamisest, järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele projektidele:

i)

gaasitaristu korral projektid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (**) VII lisas esitatud kehtivas ühishuviprojektide liidu loendis;

| ii) | elektritaristu korral






  1) | arukad võrgud, sealhulgas investeeringud elektri ülekande- ja jaotustaristu arendamisse, arukamaks muutmisse ja ajakohastamisse; |
| --- | --- | --- |

ii)

elektritaristu korral

1)

arukad võrgud, sealhulgas investeeringud elektri ülekande- ja jaotustaristu arendamisse, arukamaks muutmisse ja ajakohastamisse;

| 2) | muud projektid,






  — | mis vastavad mõnele määruse (EL) nr 347/2013 artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud kriteeriumile või |
| --- | --- | --- |

2)

muud projektid,

—

mis vastavad mõnele määruse (EL) nr 347/2013 artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud kriteeriumile või

| — | mis on loetletud määruse (EL) nr 347/2013 VII lisas esitatud kehtivas ühishuviprojektide liidu loendis; |
| --- | --- |

—

mis on loetletud määruse (EL) nr 347/2013 VII lisas esitatud kehtivas ühishuviprojektide liidu loendis;

| 3) | muud projektid abi saavates piirkondades, välja arvatud elektrienergia salvestamise projektid; |
| --- | --- |

3)

muud projektid abi saavates piirkondades, välja arvatud elektrienergia salvestamise projektid;

| iii) | elektrienergia salvestamise projektid, mis põhinevad uuel ja uuenduslikul tehnoloogial, olenemata võrguühenduse pingetasemest; |
| --- | --- |

iii)

elektrienergia salvestamise projektid, mis põhinevad uuel ja uuenduslikul tehnoloogial, olenemata võrguühenduse pingetasemest;

| b) | investeeringuteks ettenähtud abi, mida antakse energia tootmiseks taastuvatest energiaallikatest, peab vastama järgmistele nõuetele:






  i) | abi antakse üksnes uutele rajatistele, mis on välja valitud avatud, läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil; |
| --- | --- | --- |

b)

investeeringuteks ettenähtud abi, mida antakse energia tootmiseks taastuvatest energiaallikatest, peab vastama järgmistele nõuetele:

i)

abi antakse üksnes uutele rajatistele, mis on välja valitud avatud, läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil;

| ii) | abi võidakse anda uute käitiste jaoks ka koos energiasalvestite või vesiniku elektrolüüsiseadmetega, tingimusel, et nii energiasalvestid kui ka vesiniku elektrolüüsiseadmed kasutavad üksnes taastuvenergiaseadmestiku (-seadmestike) toodetavat energiat; |
| --- | --- |

ii)

abi võidakse anda uute käitiste jaoks ka koos energiasalvestite või vesiniku elektrolüüsiseadmetega, tingimusel, et nii energiasalvestid kui ka vesiniku elektrolüüsiseadmed kasutavad üksnes taastuvenergiaseadmestiku (-seadmestike) toodetavat energiat;

| iii) | abi ei anta hüdroelektrijaamade jaoks, mis ei vasta direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

iii)

abi ei anta hüdroelektrijaamade jaoks, mis ei vasta direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud tingimustele;

| iv) | biokütuste tootmise käitiste korral antakse abi ainult selliste käitiste jaoks, kus toodetakse muid säästvaid biokütuseid kui toidukultuuripõhised biokütused. |
| --- | --- |

iv)

biokütuste tootmise käitiste korral antakse abi ainult selliste käitiste jaoks, kus toodetakse muid säästvaid biokütuseid kui toidukultuuripõhised biokütused.

| c) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale punktis a osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot. InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale punktis b osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 75 miljonit eurot. |
| --- | --- |

c)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale punktis a osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot. InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale punktis b osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 75 miljonit eurot.

5.   Sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja looduspärandi taristule ja tegevusele antav abi peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa:






  i) | sotsiaalteenuste osutamiseks ja õppetegevuseks kasutatavasse taristusse tehtavate investeeringute korral 100 miljonit eurot projekti kohta; artikli 53 lõike 2 kohaste kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamise eesmärkide ja tegevuse (sh looduspärand) korral 150 miljonit eurot projekti kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa:

i)

sotsiaalteenuste osutamiseks ja õppetegevuseks kasutatavasse taristusse tehtavate investeeringute korral 100 miljonit eurot projekti kohta; artikli 53 lõike 2 kohaste kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamise eesmärkide ja tegevuse (sh looduspärand) korral 150 miljonit eurot projekti kohta;

| ii) | sotsiaalteenustega seotud tegevuse korral 30 miljonit eurot; |
| --- | --- |

ii)

sotsiaalteenustega seotud tegevuse korral 30 miljonit eurot;

| iii) | kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamisega seotud tegevuse korral 75 miljonit eurot ning |
| --- | --- |

iii)

kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamisega seotud tegevuse korral 75 miljonit eurot ning

| iv) | hariduse ja koolituse korral 5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

iv)

hariduse ja koolituse korral 5 miljonit eurot;

| b) | abi ei anta koolituste jaoks, mille eesmärk on täita kohustuslikke riiklikke koolitusnõudeid. |
| --- | --- |

b)

abi ei anta koolituste jaoks, mille eesmärk on täita kohustuslikke riiklikke koolitusnõudeid.

6.   Transpordile ja transporditaristule antav abi peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | taristu (välja arvatud sadamate) jaoks antakse abi ainult järgmiste projektide korral:






  i) | määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis a määratletud ühishuviprojektid, välja arvatud sadama- või lennujaamataristu projektid; |
| --- | --- | --- |

a)

taristu (välja arvatud sadamate) jaoks antakse abi ainult järgmiste projektide korral:

i)

määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis a määratletud ühishuviprojektid, välja arvatud sadama- või lennujaamataristu projektid;

| ii) | ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu linnatranspordisõlmedega; |
| --- | --- |

ii)

ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu linnatranspordisõlmedega;

| iii) | veerem vaid selliste raudteetransporditeenuste osutamiseks, mis ei ole hõlmatud avaliku teenindamise lepinguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (***) tähenduses, tingimusel et abisaaja on uus turuletulija; |
| --- | --- |

iii)

veerem vaid selliste raudteetransporditeenuste osutamiseks, mis ei ole hõlmatud avaliku teenindamise lepinguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (***) tähenduses, tingimusel et abisaaja on uus turuletulija;

| iv) | linnatransport; |
| --- | --- |

iv)

linnatransport;

| v) | laadimis- või tankimistaristu, mis varustab sõidukeid elektrienergiaga või taastuvallikatest toodetud vesinikuga; |
| --- | --- |

v)

laadimis- või tankimistaristu, mis varustab sõidukeid elektrienergiaga või taastuvallikatest toodetud vesinikuga;

| b) | sadamataristu projektide jaoks antav abi peab vastama järgmistele nõuetele:






  i) | abi võidakse anda vaid sellisesse juurdepääsu- või sadamataristusse investeerimiseks, mis tehakse huvitatud kasutajatele kättesaadavaks võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel turutingimustel; |
| --- | --- | --- |

b)

sadamataristu projektide jaoks antav abi peab vastama järgmistele nõuetele:

i)

abi võidakse anda vaid sellisesse juurdepääsu- või sadamataristusse investeerimiseks, mis tehakse huvitatud kasutajatele kättesaadavaks võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel turutingimustel;

| ii) | mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule abi saava sadamataristu ehitamiseks, ajakohastamiseks, käitamiseks või rentimiseks antakse konkurentsipõhisel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning tingimusteta; |
| --- | --- |

ii)

mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule abi saava sadamataristu ehitamiseks, ajakohastamiseks, käitamiseks või rentimiseks antakse konkurentsipõhisel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning tingimusteta;

| iii) | abi ei anta sadama pealisehitistesse tehtavatele investeeringutele; |
| --- | --- |

iii)

abi ei anta sadama pealisehitistesse tehtavatele investeeringutele;

| c) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale punkti a või b alusel projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot. |
| --- | --- |

c)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale punkti a või b alusel projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot.

7.   Muudele taristutele antav abi peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | abi antakse ainult järgmiste projektide jaoks:






  i) | investeeringud üldkasutatavasse vee- ja reoveetaristusse; |
| --- | --- | --- |

a)

abi antakse ainult järgmiste projektide jaoks:

i)

investeeringud üldkasutatavasse vee- ja reoveetaristusse;

| ii) | investeeringud jäätmete ringlussevõtuks ja korduskasutamiseks ettevalmistamiseks artikli 47 lõigete 1–6 kohaselt, kui eesmärk on teiste ettevõtjate tekitatud jäätmete käitlemine; |
| --- | --- |

ii)

investeeringud jäätmete ringlussevõtuks ja korduskasutamiseks ettevalmistamiseks artikli 47 lõigete 1–6 kohaselt, kui eesmärk on teiste ettevõtjate tekitatud jäätmete käitlemine;

| iii) | investeeringud teadusuuringute taristusse; |
| --- | --- |

iii)

investeeringud teadusuuringute taristusse;

| iv) | investeeringud innovatsiooniklastrite rajatiste ehitamisse või ajakohastamisse; |
| --- | --- |

iv)

investeeringud innovatsiooniklastrite rajatiste ehitamisse või ajakohastamisse;

| b) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 100 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 100 miljonit eurot.

8.   Keskkonna- ja kliimakaitseks antav abi peab vastama järgmistele tingimustele.

| a) | Abi antakse ainult järgmiste projektide jaoks:






  i) | investeeringud, mis võimaldavad ettevõtjatel oma tegevusega heastada ümbritsevale keskkonnale või loodusvaradele tekitatud kahju (sh kliimamuutused) või seda kahju ära hoida, kui need investeeringud on ulatuslikumad liidu keskkonnakaitsestandarditest või tõstavad liidu standardite puudumise korral keskkonnakaitse taset või kui nende eesmärk on tagada varakult vastavus liidu tulevaste keskkonnakaitsestandarditega; |
| --- | --- | --- |

a)

Abi antakse ainult järgmiste projektide jaoks:

i)

investeeringud, mis võimaldavad ettevõtjatel oma tegevusega heastada ümbritsevale keskkonnale või loodusvaradele tekitatud kahju (sh kliimamuutused) või seda kahju ära hoida, kui need investeeringud on ulatuslikumad liidu keskkonnakaitsestandarditest või tõstavad liidu standardite puudumise korral keskkonnakaitse taset või kui nende eesmärk on tagada varakult vastavus liidu tulevaste keskkonnakaitsestandarditega;

| ii) | meetmed, millega parandatakse ettevõtja energiatõhusust, kui neid meetmeid ei võeta eesmärgiga tagada vastavus juba vastu võetud liidu standarditele, isegi kui need standardid veel ei kehti; |
| --- | --- |

ii)

meetmed, millega parandatakse ettevõtja energiatõhusust, kui neid meetmeid ei võeta eesmärgiga tagada vastavus juba vastu võetud liidu standarditele, isegi kui need standardid veel ei kehti;

| iii) | saastatud alade puhastamine, kui juriidilist või füüsilist isikut, kes vastutab kohaldatava õiguse alusel keskkonnakahju eest, ei ole kooskõlas artikli 45 lõikes 3 osutatud „saastaja maksab“ põhimõttega välja selgitatud; |
| --- | --- |

iii)

saastatud alade puhastamine, kui juriidilist või füüsilist isikut, kes vastutab kohaldatava õiguse alusel keskkonnakahju eest, ei ole kooskõlas artikli 45 lõikes 3 osutatud „saastaja maksab“ põhimõttega välja selgitatud;

| iv) | keskkonnauuringud; |
| --- | --- |

iv)

keskkonnauuringud;

| v) | elurikkuse ja ökosüsteemide edendamine ja taastamine, kui see tegevus aitab kaitsta, säilitada või taastada elurikkust ning saavutada ökosüsteemide hea seisundi või kaitsta ökosüsteeme, mille seisund on juba hea. |
| --- | --- |

v)

elurikkuse ja ökosüsteemide edendamine ja taastamine, kui see tegevus aitab kaitsta, säilitada või taastada elurikkust ning saavutada ökosüsteemide hea seisundi või kaitsta ökosüsteeme, mille seisund on juba hea.

| b) | Ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võib juhul, kui abimeede on seotud 1) eluhoonete, 2) õppetegevuseks, sotsiaalteenuste osutamiseks, õigusemõistmiseks, politsei- või tuletõrjeteenistuseks ette nähtud hoonete, 3) avaliku haldusega seotud tegevuse jaoks mõeldud hoonete või 4) selliste punktides 1, 2 või 3 osutatud hoonete energiatõhususe parandamisega, milles muudeks kui punktides 1, 2 või 3 nimetatud tegevusteks kasutatakse vähem kui 35 % siseruumide põrandapinnast, abi anda ka meetmete jaoks, mille raames samal ajal parandatakse nende hoonete energiatõhusust ja integreeritakse mõni või kõik järgmistest investeeringutest.






  i) | Energiatõhususe abimeetmega seotud hoones kohapeal taastuvenergia tootmiseks kasutatavad integreeritud käitised. Kohapeal taastuvenergiat tootev integreeritud käitis toodab elektri- ja/või soojusenergiat. See võib olla ühendatud kohapeal toodetud taastuvenergia salvestamise varustusega. |
| --- | --- | --- |

b)

Ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võib juhul, kui abimeede on seotud 1) eluhoonete, 2) õppetegevuseks, sotsiaalteenuste osutamiseks, õigusemõistmiseks, politsei- või tuletõrjeteenistuseks ette nähtud hoonete, 3) avaliku haldusega seotud tegevuse jaoks mõeldud hoonete või 4) selliste punktides 1, 2 või 3 osutatud hoonete energiatõhususe parandamisega, milles muudeks kui punktides 1, 2 või 3 nimetatud tegevusteks kasutatakse vähem kui 35 % siseruumide põrandapinnast, abi anda ka meetmete jaoks, mille raames samal ajal parandatakse nende hoonete energiatõhusust ja integreeritakse mõni või kõik järgmistest investeeringutest.

i)

Energiatõhususe abimeetmega seotud hoones kohapeal taastuvenergia tootmiseks kasutatavad integreeritud käitised. Kohapeal taastuvenergiat tootev integreeritud käitis toodab elektri- ja/või soojusenergiat. See võib olla ühendatud kohapeal toodetud taastuvenergia salvestamise varustusega.

| ii) | Kohapealsed salvestamiskäitised. |
| --- | --- |

ii)

Kohapealsed salvestamiskäitised.

| iii) | Hoonesse paigaldatud varustus ja seotud taristu hoone kasutajate elektrisõidukite laadimiseks. |
| --- | --- |

iii)

Hoonesse paigaldatud varustus ja seotud taristu hoone kasutajate elektrisõidukite laadimiseks.

| iv) | investeeringud hoone üleminekuks digitehnoloogiale, eelkõige selle nutivalmiduse suurendamiseks. Investeeringud hoone üleminekuks digitehnoloogiale võivad hõlmata sekkumist, mis piirdub passiivse sisejuhtmestiku või andmevõrkude struktureeritud kaablitega ning vajaduse korral eraomandis oleval krundil paikneva passiivse võrgu lisaosaga väljaspool hoonet. Siia ei kuulu väljaspool krunti paiknevad andmesidevõrkude juhtmed ega kaablid. |
| --- | --- |

iv)

investeeringud hoone üleminekuks digitehnoloogiale, eelkõige selle nutivalmiduse suurendamiseks. Investeeringud hoone üleminekuks digitehnoloogiale võivad hõlmata sekkumist, mis piirdub passiivse sisejuhtmestiku või andmevõrkude struktureeritud kaablitega ning vajaduse korral eraomandis oleval krundil paikneva passiivse võrgu lisaosaga väljaspool hoonet. Siia ei kuulu väljaspool krunti paiknevad andmesidevõrkude juhtmed ega kaablid.

Lõplikuks abisaajaks võib olla hoone omanik või üürnik (või mitu omanikku või üürnikku) olenevalt sellest, kes saab projekti jaoks rahastuse.

| c) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale käesoleva lõike punktis a osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 50 miljonit eurot. |
| --- | --- |

c)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale käesoleva lõike punktis a osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 50 miljonit eurot.

| d) | InvestEU fondi toetuse alusel punktis b osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 50 miljonit eurot lõpliku abisaaja ja hoone kohta. |
| --- | --- |

d)

InvestEU fondi toetuse alusel punktis b osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 50 miljonit eurot lõpliku abisaaja ja hoone kohta.

| e) | Abi punktis b osutatud hoonete energiatõhusust parandavate meetmete jaoks võib anda ka seoses energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamisega järgmistel tingimustel:






  i) | toetust antakse laenu või tagatisena energiatõhususe lepingu kohaste energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale või finantstootena, mille eesmärk on konkreetse pakkuja refinantseerimine (näiteks faktooring, maksekorralduste ostmine); |
| --- | --- | --- |

e)

Abi punktis b osutatud hoonete energiatõhusust parandavate meetmete jaoks võib anda ka seoses energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamisega järgmistel tingimustel:

i)

toetust antakse laenu või tagatisena energiatõhususe lepingu kohaste energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale või finantstootena, mille eesmärk on konkreetse pakkuja refinantseerimine (näiteks faktooring, maksekorralduste ostmine);

| ii) | InvestEU fondi toetuse alusel antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 30 miljonit eurot; |
| --- | --- |

ii)

InvestEU fondi toetuse alusel antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 30 miljonit eurot;

| iii) | toetust antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele; |
| --- | --- |

iii)

toetust antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele;

| iv) | toetust antakse energiatõhususe lepingute jaoks direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 27 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

iv)

toetust antakse energiatõhususe lepingute jaoks direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 27 määratletud tähenduses;

| v) | energiatõhususe leping on seotud lõike 8 punktis b osutatud hoonega. |
| --- | --- |

v)

energiatõhususe leping on seotud lõike 8 punktis b osutatud hoonega.

9.   Teadus- ja arendustegevuseks, innovatsiooniks ja digiüleminekuks antav abi peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | abi võib anda järgmise jaoks:






  i) | alusuuringud; |
| --- | --- | --- |

a)

abi võib anda järgmise jaoks:

i)

alusuuringud;

| ii) | rakendusuuringud; |
| --- | --- |

ii)

rakendusuuringud;

| iii) | tootearendus; |
| --- | --- |

iii)

tootearendus;

| iv) | VKEde äriprotsesside ümberkorraldamine ja organisatsiooniinnovatsioon; |
| --- | --- |

iv)

VKEde äriprotsesside ümberkorraldamine ja organisatsiooniinnovatsioon;

| v) | VKEdele osutatavad innovatsiooniga seotud nõustamis- ja tugiteenused; |
| --- | --- |

v)

VKEdele osutatavad innovatsiooniga seotud nõustamis- ja tugiteenused;

| vi) | VKEde digiüleminek; |
| --- | --- |

vi)

VKEde digiüleminek;

| b) | punkti a alapunktide i, ii, ja iii alla kuuluvate projektide korral ei ületa InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma 75 miljonit eurot. Punkti a alapunktide iv, v ja vi alla kuuluvate projektide korral ei ületa InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma 30 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

punkti a alapunktide i, ii, ja iii alla kuuluvate projektide korral ei ületa InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma 75 miljonit eurot. Punkti a alapunktide iv, v ja vi alla kuuluvate projektide korral ei ületa InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma 30 miljonit eurot.

10.   Lisaks lõigetes 2–9 sätestatud abiliikidele võivad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad (kui see on asjakohane) saada abi ka InvestEU fondist toetatava rahastamise vormis, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

| a) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 15 miljonit eurot ning seda antakse:






  i) | eespool nimetamata VKEdele, kes ei ole veel tegutsenud ühelgi turul või on tegutsenud turul vähem kui seitse aastat alates nende esimesest kaubanduslikust müügitehingust; |
| --- | --- | --- |

a)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 15 miljonit eurot ning seda antakse:

i)

eespool nimetamata VKEdele, kes ei ole veel tegutsenud ühelgi turul või on tegutsenud turul vähem kui seitse aastat alates nende esimesest kaubanduslikust müügitehingust;

| ii) | eespool nimetamata VKEdele, kes sisenevad uuele geograafilisele või tooteturule, kuhu sisenemisel peab alginvesteering olema suurem kui 50 % eelneva viie aasta keskmisest aastakäibest; |
| --- | --- |

ii)

eespool nimetamata VKEdele, kes sisenevad uuele geograafilisele või tooteturule, kuhu sisenemisel peab alginvesteering olema suurem kui 50 % eelneva viie aasta keskmisest aastakäibest;

| iii) | VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes on innovaatilised ettevõtted, nagu on määratletud artikli 2 punktis 80, või |
| --- | --- |

iii)

VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes on innovaatilised ettevõtted, nagu on määratletud artikli 2 punktis 80, või

| b) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 15 miljonit eurot ning seda antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kelle põhitegevus toimub abi saavates piirkondades, tingimusel et rahastamist ei kasutata äritegevuse ümberpaigutamiseks artikli 2 punkti 61a tähenduses, või |
| --- | --- |

b)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 15 miljonit eurot ning seda antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kelle põhitegevus toimub abi saavates piirkondades, tingimusel et rahastamist ei kasutata äritegevuse ümberpaigutamiseks artikli 2 punkti 61a tähenduses, või

| c) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 2 miljonit eurot ning seda antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele. |
| --- | --- |

c)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 2 miljonit eurot ning seda antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele.

Artikkel 56f

InvestEU fondist toetatavate vahendatud kaubanduslike finantstoodetega seotud abi tingimused

1.   Lõplikke abisaajaid rahastavad kaubanduslikud finantsvahendajad, kes valitakse avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil objektiivsete kriteeriumide alusel.

2.   Lõplikku abisaajat rahastav kaubanduslik finantsvahendaja säilitab iga rahastamistehingu korral vähemalt 20 % riskipositsioonist.

3.   Lõplikule abisaajale kaubandusliku finantsvahendaja kaudu antav kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 7,5 miljonit eurot.

(*)  Komisjoni 14. aprilli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1078, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/523 ning sätestatakse InvestEU fondi investeerimissuunised (ELT L 234, 2.7.2021, lk 18)."

*

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39)."

**

(***)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).“;"

***

| 25) | artikli 58 lõige 3a asendatakse järgmisega:

  „3a.   Mis tahes üksikabi, mida antakse ajavahemikus 1. juulist 2014 kuni 2. augustini 2021 kooskõlas käesoleva määruse sätetega, nagu neid kohaldatakse abi andmise ajal, on siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest. Mis tahes üksikabi, mida antakse enne 1. juulit 2014 kooskõlas käesoleva määruse sätetega, v.a artikkel 9, nagu neid kohaldatakse kas enne või pärast 10. juulit 2017 või enne või pärast 3. augustit 2021, on siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest.“ |
| --- | --- |

25)

artikli 58 lõige 3a asendatakse järgmisega:

„3a.   Mis tahes üksikabi, mida antakse ajavahemikus 1. juulist 2014 kuni 2. augustini 2021 kooskõlas käesoleva määruse sätetega, nagu neid kohaldatakse abi andmise ajal, on siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest. Mis tahes üksikabi, mida antakse enne 1. juulit 2014 kooskõlas käesoleva määruse sätetega, v.a artikkel 9, nagu neid kohaldatakse kas enne või pärast 10. juulit 2017 või enne või pärast 3. augustit 2021, on siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest.“

| 26) | II lisa II osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

26)

II lisa II osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 248, 24.9.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1059 Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välisrahastamisvahenditest toetatavat Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) käsitlevate erisätete kohta (ELT L 231, 30.6.2021, lk 94).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu[7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014). (ELT L 249, 14.7.2021, lk 38).

8

---

LISA

„II OSA

esitatakse komisjoni elektroonilise teatamise süsteemi kaudu, nagu on ette nähtud artikliga 11

Näidake, millise üldise grupierandi määruse artikli alusel abimeedet rakendatakse

| Põhieesmärk – Üldeesmärgid (loetelu) | Eesmärgid
  (loetelu) | Abi ülemmäär
  (%)
  või maksimaalne aastane abisumma riigi vääringus (täissumma) | VKEde boonused
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi  (1) (artikkel 14) | ☐ | Abikava |

Põhieesmärk – Üldeesmärgid (loetelu)

Eesmärgid

(loetelu)

Abi ülemmäär

(%)

või maksimaalne aastane abisumma riigi vääringus (täissumma)

VKEde boonused

(%)

Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi  (1) (artikkel 14)

☐

Abikava

... %

... %

| ☐ | Sihtotstarbeline üksikabi |
| --- | --- |

☐

Sihtotstarbeline üksikabi

... %

... %

Regionaalne tegevusabi (artikkel 15)

| ☐ | Hõredalt asustatud piirkondades (artikli 15 lõige 2) |
| --- | --- |

☐

Hõredalt asustatud piirkondades (artikli 15 lõige 2)

... %

... %

| ☐ | Väga hõredalt asustatud piirkondades (artikli 15 lõige 3) |
| --- | --- |

☐

Väga hõredalt asustatud piirkondades (artikli 15 lõige 3)

... %

... %

| ☐ | Äärepoolseimates piirkondades (artikli 15 lõige 4) |
| --- | --- |

☐

Äärepoolseimates piirkondades (artikli 15 lõige 4)

... %

... %

| ☐ | Regionaalne linnaarendusabi (artikkel 16) |
| --- | --- |

☐

Regionaalne linnaarendusabi (artikkel 16)

.... riigi vääringus

... %

VKEdele antav abi (artiklid 17–19b)

| ☐ | VKEdele antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 17) |
| --- | --- |

☐

VKEdele antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 17)

... %

... %

| ☐ | VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 18) |
| --- | --- |

☐

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 18)

... %

... %

| ☐ | VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 19) |
| --- | --- |

☐

VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 19)

... %

... %

| ☐ | Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides (artikkel 19a) |
| --- | --- |

☐

Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektides (artikkel 19a)

... %

... %

| ☐ | Piiratud summas abi VKEdele, kes saavad toetust kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidest (artikkel 19b  (2)) |
| --- | --- |

☐

Piiratud summas abi VKEdele, kes saavad toetust kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidest (artikkel 19b  (2))

...riigi vääringus

... %

Euroopa territoriaalse koostöö jaoks antav abi (artiklid 20–20a)

| ☐ | Abi VKEde koostöökuludeks, mis on seotud Euroopa territoriaalse koostöö projektidega (artikkel 20) |
| --- | --- |

☐

Abi VKEde koostöökuludeks, mis on seotud Euroopa territoriaalse koostöö projektidega (artikkel 20)

... %

... %

| ☐ | Ettevõtjatele Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalemiseks antav piiratud summas abi (artikkel 20a  (3)) |
| --- | --- |

☐

Ettevõtjatele Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalemiseks antav piiratud summas abi (artikkel 20a  (3))

...riigi vääringus

... %

Abi VKEde juurdepääsuks rahastamisele (artiklid 21–22)

| ☐ | Riskifinantseerimisabi (artikkel 21) |
| --- | --- |

☐

Riskifinantseerimisabi (artikkel 21)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Idufirmadele antav abi (artikkel 22) |
| --- | --- |

☐

Idufirmadele antav abi (artikkel 22)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | VKEdele antav abi – VKEdele keskenduvatele alternatiivsetele kauplemisplatvormidele antav abi (artikkel 23) |
| --- | --- |

☐

VKEdele antav abi – VKEdele keskenduvatele alternatiivsetele kauplemisplatvormidele antav abi (artikkel 23)

... %;

kui abi on idufirmale antava abi vormis:

... riigi vääringus

... %

| ☐ | VKEdele antav abi – esmaseks taustauuringuks antav abi (artikkel 24) |
| --- | --- |

☐

VKEdele antav abi – esmaseks taustauuringuks antav abi (artikkel 24)

... %

... %

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi (artiklid 25–30)

Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi (artikkel 25)

| ☐ | Alusuuringud (artikli 25 lõike 2 punkt a) |
| --- | --- |

☐

Alusuuringud (artikli 25 lõike 2 punkt a)

... %

... %

| ☐ | Rakendusuuringud (artikli 25 lõike 2 punkt b) |
| --- | --- |

☐

Rakendusuuringud (artikli 25 lõike 2 punkt b)

... %

... %

| ☐ | Tootearendus (artikli 25 lõike 2 punkt c) |
| --- | --- |

☐

Tootearendus (artikli 25 lõike 2 punkt c)

... %

... %

| ☐ | Teostatavusuuringud (artikli 25 lõike 2 punkt d) |
| --- | --- |

☐

Teostatavusuuringud (artikli 25 lõike 2 punkt d)

... %

... %

| ☐ | Kvaliteedimärgise saanud projektidele antav abi (artikkel 25a) |
| --- | --- |

☐

Kvaliteedimärgise saanud projektidele antav abi (artikkel 25a)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Marie Skłodowska-Curie meetmetele ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmetele antav abi (artikkel 25b) |
| --- | --- |

☐

Marie Skłodowska-Curie meetmetele ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmetele antav abi (artikkel 25b)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi (artikkel 25c) |
| --- | --- |

☐

Kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi (artikkel 25c)

... %

... %

| ☐ | Meetme „Teaming“ jaoks antav abi (artikkel 25d) |
| --- | --- |

☐

Meetme „Teaming“ jaoks antav abi (artikkel 25d)

... %

... %

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi teadusuuringute taristule (artikkel 26) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi teadusuuringute taristule (artikkel 26)

... %

... %

| ☐ | Innovatsiooniklastritele antav abi (artikkel 27) |
| --- | --- |

☐

Innovatsiooniklastritele antav abi (artikkel 27)

... %

... %

| ☐ | VKEdele antav innovatsiooniabi (artikkel 28) |
| --- | --- |

☐

VKEdele antav innovatsiooniabi (artikkel 28)

... %

... %

| ☐ | Protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi (artikkel 29) |
| --- | --- |

☐

Protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi (artikkel 29)

... %

... %

| ☐ | Kalandus- ja vesiviljelussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi (artikkel 30) |
| --- | --- |

☐

Kalandus- ja vesiviljelussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi (artikkel 30)

... %

... %

| ☐ | Koolitusabi (artikkel 31) |
| --- | --- |

☐

Koolitusabi (artikkel 31)

... %

... %

Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi (artiklid 32–35)

| ☐ | Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 32) |
| --- | --- |

☐

Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 32)

... %

... %

| ☐ | Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 33) |
| --- | --- |

☐

Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 33)

... %

... %

| ☐ | Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks (artikkel 34) |
| --- | --- |

☐

Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks (artikkel 34)

... %

... %

| ☐ | Abi ebasoodsas olukorras olevate töötajate abistamisega seotud kulude hüvitamiseks (artikkel 35) |
| --- | --- |

☐

Abi ebasoodsas olukorras olevate töötajate abistamisega seotud kulude hüvitamiseks (artikkel 35)

... %

... %

Keskkonnakaitseks antav abi (artiklid 36–49)

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi, mis võimaldab ettevõtjatel teha liidu keskkonnakaitsealastes normatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset liidu normatiivide puudumisel (artikkel 36) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi, mis võimaldab ettevõtjatel teha liidu keskkonnakaitsealastes normatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset liidu normatiivide puudumisel (artikkel 36)

... %

... %

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi heiteta ja vähese heitega maanteesõidukite üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu jaoks (artikkel 36a) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi heiteta ja vähese heitega maanteesõidukite üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu jaoks (artikkel 36a)

... %

... %

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi varaseks vastavusseviimiseks tulevaste liidu normatiividega (artikkel 37) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi varaseks vastavusseviimiseks tulevaste liidu normatiividega (artikkel 37)

... %

... %

| ☐ | Energiatõhususe meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 38) |
| --- | --- |

☐

Energiatõhususe meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 38)

... %

... %

| ☐ | Hoonete energiatõhususe projektidesse tehtavateks investeeringuteks rahastamisvahenditena antav abi (artikkel 39) |
| --- | --- |

☐

Hoonete energiatõhususe projektidesse tehtavateks investeeringuteks rahastamisvahenditena antav abi (artikkel 39)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 40) |
| --- | --- |

☐

Suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 40)

... %

... %

| ☐ | Taastuvallikatest toodetud energia edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 41) |
| --- | --- |

☐

Taastuvallikatest toodetud energia edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 41)

... %

... %

| ☐ | Tegevusabi taastuvallikatest toodetud elektrienergia edendamiseks (artikkel 42) |
| --- | --- |

☐

Tegevusabi taastuvallikatest toodetud elektrienergia edendamiseks (artikkel 42)

... %

... %

| ☐ | Tegevusabi taastuvallikatest toodetud energia edendamiseks väikekäitistes (artikkel 43) |
| --- | --- |

☐

Tegevusabi taastuvallikatest toodetud energia edendamiseks väikekäitistes (artikkel 43)

... %

... %

| ☐ | Nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt keskkonnamaksu vähendustena antav abi (käesoleva määruse artikkel 44) |
| --- | --- |

☐

Nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt keskkonnamaksu vähendustena antav abi (käesoleva määruse artikkel 44)

... %

... %

| ☐ | Saastatud alade puhastamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 45) |
| --- | --- |

☐

Saastatud alade puhastamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 45)

... %

... %

| ☐ | Energiatõhusale kaugküttele ja -jahutusele antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 46) |
| --- | --- |

☐

Energiatõhusale kaugküttele ja -jahutusele antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 46)

... %

... %

| ☐ | Jäätmete ringlussevõtuks ja korduskasutuseks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 47) |
| --- | --- |

☐

Jäätmete ringlussevõtuks ja korduskasutuseks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 47)

... %

... %

| ☐ | Energiataristule antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 48) |
| --- | --- |

☐

Energiataristule antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 48)

... %

... %

| ☐ | Keskkonnauuringuteks antav abi (artikkel 49) |
| --- | --- |

☐

Keskkonnauuringuteks antav abi (artikkel 49)

... %

... %

| ☐ | Teatavate loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi (artikkel 50) |
| --- | --- |

☐

Teatavate loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi (artikkel 50)

Abi ülemmäär

... %

... %

Loodusõnnetuse liik

| ☐ | maavärin |
| --- | --- |

☐

maavärin

| ☐ | laviin |
| --- | --- |

☐

laviin

| ☐ | maalihe |
| --- | --- |

☐

maalihe

| ☐ | üleujutus |
| --- | --- |

☐

üleujutus

| ☐ | tornaado |
| --- | --- |

☐

tornaado

| ☐ | orkaan |
| --- | --- |

☐

orkaan

| ☐ | vulkaanipurse |
| --- | --- |

☐

vulkaanipurse

| ☐ | metsapõleng |
| --- | --- |

☐

metsapõleng

Loodusõnnetuse toimumise kuupäev

pp/kk/aaaa–pp/kk/aaaa

| ☐ | Sotsiaalabi äärealade elanike transpordiks (artikkel 51) |
| --- | --- |

☐

Sotsiaalabi äärealade elanike transpordiks (artikkel 51)

... %

... %

| ☐ | Lairiba-püsivõrgule antav abi (artikkel 52) |
| --- | --- |

☐

Lairiba-püsivõrgule antav abi (artikkel 52)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | 4G- ja 5G-mobiilsidevõrkudele antav abi (artikkel 52a) |
| --- | --- |

☐

4G- ja 5G-mobiilsidevõrkudele antav abi (artikkel 52a)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele antav abi (artikkel 52b) |
| --- | --- |

☐

Üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele antav abi (artikkel 52b)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Ühenduvuse vautšerid (artikkel 52c) |
| --- | --- |

☐

Ühenduvuse vautšerid (artikkel 52c)

... %

... %

| ☐ | Kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi (artikkel 53) |
| --- | --- |

☐

Kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi (artikkel 53)

... %

... %

| ☐ | Abikavad audiovisuaalsete teoste puhul (artikkel 54) |
| --- | --- |

☐

Abikavad audiovisuaalsete teoste puhul (artikkel 54)

... %

... %

| ☐ | Spordi- ja mitmeotstarbelisele vaba aja veetmise taristule antav abi (artikkel 55) |
| --- | --- |

☐

Spordi- ja mitmeotstarbelisele vaba aja veetmise taristule antav abi (artikkel 55)

... %

... %

| ☐ | Kohalikule taristule antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 56) |
| --- | --- |

☐

Kohalikule taristule antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 56)

... %

... %

| ☐ | Piirkondlikele lennujaamadele antav abi (artikkel 56a) |
| --- | --- |

☐

Piirkondlikele lennujaamadele antav abi (artikkel 56a)

... %

... %

| ☐ | Meresadamatele antav abi (artikkel 56b) |
| --- | --- |

☐

Meresadamatele antav abi (artikkel 56b)

... %

... %

| ☐ | Siseveesadamatele antav abi (artikkel 56c) |
| --- | --- |

☐

Siseveesadamatele antav abi (artikkel 56c)

... %

... %

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi (artiklid 56d–56f)

Artikkel 56e

| ☐ | Abi üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele, mida rahastatakse või mis on saanud kvaliteedimärgise määruse 2021/1153 alusel (artikli 56e lõige 2) |
| --- | --- |

☐

Abi üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektidele, mida rahastatakse või mis on saanud kvaliteedimärgise määruse 2021/1153 alusel (artikli 56e lõige 2)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Lairiba-püsivõrkude investeeringuteks ettenähtud abi üksnes teatavate abikõlblike sotsiaal-majanduslike keskuste ühendamiseks (artikli 56e lõige 3) |
| --- | --- |

☐

Lairiba-püsivõrkude investeeringuteks ettenähtud abi üksnes teatavate abikõlblike sotsiaal-majanduslike keskuste ühendamiseks (artikli 56e lõige 3)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Energiatootmisele ja energiataristule antav abi (artikli 56e lõige 4) |
| --- | --- |

☐

Energiatootmisele ja energiataristule antav abi (artikli 56e lõige 4)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja looduspärandi taristule ja tegevusele antav abi (artikli 56e lõige 5) |
| --- | --- |

☐

Sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja looduspärandi taristule ja tegevusele antav abi (artikli 56e lõige 5)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Transpordile ja transporditaristutele antav abi (artikli 56e lõige 6) |
| --- | --- |

☐

Transpordile ja transporditaristutele antav abi (artikli 56e lõige 6)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Muudele taristutele antav abi (artikli 56e lõige 7) |
| --- | --- |

☐

Muudele taristutele antav abi (artikli 56e lõige 7)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Keskkonna- ja kliimakaitseks antav abi (artikli 56e lõige 8) |
| --- | --- |

☐

Keskkonna- ja kliimakaitseks antav abi (artikli 56e lõige 8)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | Teadus- ja arendustegevuseks, innovatsiooniks ja digiüleminekuks antav abi (artikli 56e lõige 9) |
| --- | --- |

☐

Teadus- ja arendustegevuseks, innovatsiooniks ja digiüleminekuks antav abi (artikli 56e lõige 9)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele InvestEU fondist toetatava rahastamise vormis antav abi (artikli 56e lõige 10) |
| --- | --- |

☐

VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele InvestEU fondist toetatava rahastamise vormis antav abi (artikli 56e lõige 10)

...riigi vääringus

... %

| ☐ | InvestEU fondist toetatavate vahendatud kaubanduslike finantstoodetega seotud abi (artikkel 56f) |
| --- | --- |

☐

InvestEU fondist toetatavate vahendatud kaubanduslike finantstoodetega seotud abi (artikkel 56f)

...riigi vääringus

... %

---

(1)  Kui abikava(de) raames antavale abile lisandub sihtotstarbeline regionaalabi, siis näidake abi osakaal nii abikava raames antava abi kui ka sihtotstarbelise üksikabi puhul.

1

(2)  Artikli 11 lõike 1 kohaselt ei ole artikli 19b alusel antud abi puhul aruandlus kohustuslik. Seega on aruandlus sellise abi puhul üksnes vabatahtlik.

2

(3)  Artikli 11 lõike 1 kohaselt ei ole artikli 20a alusel antud abi puhul aruandlus kohustuslik. Seega on aruandlus sellise abi puhul üksnes vabatahtlik.“

3

---