# Službeni list L 251/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 251 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.15. srpnja 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 251

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.15. srpnja 2021.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike | 48 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost | 94 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju

1

*

Uredba (EU) 2021/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike

48

*

Uredba (EU) 2021/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost

94

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 251/1

---

UREDBA (EU) 2021/1147 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 7. srpnja 2021.

o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 78. stavak 2. i članak 79. stavke 2. i 4.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | U kontekstu sve većih migracijskih izazova koje obilježava potreba za podupiranjem snažnih sustava prihvata, azila, integracije i migracija u državama članicama, radi sprečavanja i prikladnog rješavanja situacija pritiska u solidarnosti, te zamjene nezakonitih i nesigurnih dolazaka zakonitim i sigurnim načinima dolaska, ulaganje u učinkovito i koordinirano upravljanje migracijama u Uniji od ključne je važnosti za ostvarenje cilja Unije koji se odnosi na uspostavu područja slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

(1)

U kontekstu sve većih migracijskih izazova koje obilježava potreba za podupiranjem snažnih sustava prihvata, azila, integracije i migracija u državama članicama, radi sprečavanja i prikladnog rješavanja situacija pritiska u solidarnosti, te zamjene nezakonitih i nesigurnih dolazaka zakonitim i sigurnim načinima dolaska, ulaganje u učinkovito i koordinirano upravljanje migracijama u Uniji od ključne je važnosti za ostvarenje cilja Unije koji se odnosi na uspostavu područja slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

| (2) | Važnost koordiniranog pristupa Unije i država članica odražava se u Europskom migracijskom programu od 13. svibnja 2015. u kojem se ističe potreba za dosljednom i jasnom zajedničkom politikom da bi se obnovilo povjerenje u sposobnost Unije da objedini europske i nacionalne napore za rješavanje pitanja migracija i učinkovitu suradnju, u skladu s načelom solidarnosti i pravednom podjelom odgovornosti među državama članicama, kako je utvrđeno u članku 80. UFEU-a; to je potvrđeno u preispitivanju tog programa sredinom provedbenog razdoblja od 27. rujna 2017. i u izvješćima o napretku od 14. ožujka 2018. i 16. svibnja 2018. |
| --- | --- |

(2)

Važnost koordiniranog pristupa Unije i država članica odražava se u Europskom migracijskom programu od 13. svibnja 2015. u kojem se ističe potreba za dosljednom i jasnom zajedničkom politikom da bi se obnovilo povjerenje u sposobnost Unije da objedini europske i nacionalne napore za rješavanje pitanja migracija i učinkovitu suradnju, u skladu s načelom solidarnosti i pravednom podjelom odgovornosti među državama članicama, kako je utvrđeno u članku 80. UFEU-a; to je potvrđeno u preispitivanju tog programa sredinom provedbenog razdoblja od 27. rujna 2017. i u izvješćima o napretku od 14. ožujka 2018. i 16. svibnja 2018.

| (3) | U svojim zaključcima od 19. listopada 2017. Europsko vijeće ponovno je potvrdilo kako treba slijediti sveobuhvatan, pragmatičan i odlučan pristup upravljanju migracijama kojim se nastoji osigurati nadzor vanjskih granica i smanjiti broj nezakonitih dolazaka i smrtnih slučajeva na moru. Taj pristup trebao bi se temeljiti na fleksibilnoj i koordiniranoj uporabi svih dostupnih instrumenata Unije i država članica. Europsko vijeće dalje je pozvalo na osiguravanje znatno intenzivnijih vraćanja putem djelovanja i na razini Unije i na razini država članica, kao što su učinkoviti sporazumi i aranžmani za ponovni prihvat. |
| --- | --- |

(3)

U svojim zaključcima od 19. listopada 2017. Europsko vijeće ponovno je potvrdilo kako treba slijediti sveobuhvatan, pragmatičan i odlučan pristup upravljanju migracijama kojim se nastoji osigurati nadzor vanjskih granica i smanjiti broj nezakonitih dolazaka i smrtnih slučajeva na moru. Taj pristup trebao bi se temeljiti na fleksibilnoj i koordiniranoj uporabi svih dostupnih instrumenata Unije i država članica. Europsko vijeće dalje je pozvalo na osiguravanje znatno intenzivnijih vraćanja putem djelovanja i na razini Unije i na razini država članica, kao što su učinkoviti sporazumi i aranžmani za ponovni prihvat.

| (4) | Kako bi se podržali napori usmjereni na osiguravanje sveobuhvatnog pristupa upravljanju migracijama utemeljenog na uzajamnom povjerenju, solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti među državama članicama i institucijama Unije u cilju ostvarivanja zajedničke održive politike Unije o azilu i useljavanju, državama članicama trebalo bi pružiti potporu prikladnim financijskim sredstvima u obliku Fonda za azil, migracije i integraciju („Fond”). |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se podržali napori usmjereni na osiguravanje sveobuhvatnog pristupa upravljanju migracijama utemeljenog na uzajamnom povjerenju, solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti među državama članicama i institucijama Unije u cilju ostvarivanja zajedničke održive politike Unije o azilu i useljavanju, državama članicama trebalo bi pružiti potporu prikladnim financijskim sredstvima u obliku Fonda za azil, migracije i integraciju („Fond”).

| (5) | Sva djelovanja financirana u okviru Fonda, uključujući ona koje se provode u trećim zemljama, trebala bi se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te bi trebala biti u skladu s međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke, osobito osiguravanjem poštovanja načelâ rodne ravnopravnosti, nediskriminacije i najboljih interesa djeteta. |
| --- | --- |

(5)

Sva djelovanja financirana u okviru Fonda, uključujući ona koje se provode u trećim zemljama, trebala bi se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te bi trebala biti u skladu s međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke, osobito osiguravanjem poštovanja načelâ rodne ravnopravnosti, nediskriminacije i najboljih interesa djeteta.

| (6) | U svim djelovanjima ili odlukama koji se odnose na djecu migrante, uključujući vraćanje, na prvom bi mjestu trebali biti najbolji interesi djeteta, uzimajući u potpunosti u obzir pravo djeteta na izražavanje mišljenja. |
| --- | --- |

(6)

U svim djelovanjima ili odlukama koji se odnose na djecu migrante, uključujući vraćanje, na prvom bi mjestu trebali biti najbolji interesi djeteta, uzimajući u potpunosti u obzir pravo djeteta na izražavanje mišljenja.

| (7) | Fond bi se trebao temeljiti na postignutim rezultatima i ulaganjima izvršenima uz potporu njegovih prethodnika: Europskog fonda za izbjeglice osnovanog Odlukom br. 573/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) za razdoblje 2008. – 2013., Europskog fonda za integraciju državljana trećih zemalja osnovanog Odlukom Vijeća 2007/435/EZ (5), za razdoblje 2007. – 2013., Europskog fonda za povratak osnovanog Odlukom br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) za razdoblje 2008. – 2013. i Fonda za azil, migracije i integraciju uspostavljenog Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (7) za razdoblje 2014. – 2020. Istodobno bi njime trebalo uzeti u obzir sva nova kretanja. |
| --- | --- |

(7)

Fond bi se trebao temeljiti na postignutim rezultatima i ulaganjima izvršenima uz potporu njegovih prethodnika: Europskog fonda za izbjeglice osnovanog Odlukom br. 573/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) za razdoblje 2008. – 2013., Europskog fonda za integraciju državljana trećih zemalja osnovanog Odlukom Vijeća 2007/435/EZ (5), za razdoblje 2007. – 2013., Europskog fonda za povratak osnovanog Odlukom br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) za razdoblje 2008. – 2013. i Fonda za azil, migracije i integraciju uspostavljenog Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (7) za razdoblje 2014. – 2020. Istodobno bi njime trebalo uzeti u obzir sva nova kretanja.

| (8) | Fondom bi se trebali podupirati solidarnost i pravedna podjela odgovornosti među državama članicama i učinkovito upravljanje migracijskim tokovima, među ostalim promicanjem zajedničkih mjera u području azila, uključujući napore država članica u pogledu prihvata osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita putem preseljenja i humanitarnog prihvata te transfera među državama članicama podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite, povećanjem zaštite ranjivih tražitelja azila kao što su djeca, podupiranjem strategija integracije te razvojem i jačanjem politike zakonitih migracija, primjerice osiguravanjem sigurnih i zakonitih načina ulaska u Uniju, kojom bi se ujedno trebalo doprinijeti osiguravanju dugoročne konkurentnosti Unije i budućnosti njezina socijalnog modela te smanjenju poticaja na nezakonite migracije putem održive politike vraćanja i ponovnog prihvata. |
| --- | --- |

(8)

Fondom bi se trebali podupirati solidarnost i pravedna podjela odgovornosti među državama članicama i učinkovito upravljanje migracijskim tokovima, među ostalim promicanjem zajedničkih mjera u području azila, uključujući napore država članica u pogledu prihvata osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita putem preseljenja i humanitarnog prihvata te transfera među državama članicama podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite, povećanjem zaštite ranjivih tražitelja azila kao što su djeca, podupiranjem strategija integracije te razvojem i jačanjem politike zakonitih migracija, primjerice osiguravanjem sigurnih i zakonitih načina ulaska u Uniju, kojom bi se ujedno trebalo doprinijeti osiguravanju dugoročne konkurentnosti Unije i budućnosti njezina socijalnog modela te smanjenju poticaja na nezakonite migracije putem održive politike vraćanja i ponovnog prihvata.

| (9) | S obzirom na to da je Fond unutarnje prirode i da je Fond glavni instrument za financiranje u području azila i migracija na razini Unije, Fondom bi se prvenstveno trebala podupirati djelovanja koja služe unutarnjoj politici Unije u području azila i migracija u skladu s ciljevima Fonda. Međutim, s obzirom na to da se određenim djelovanjima koja se poduzimaju izvan Unije doprinosi ostvarenju ciljeva Fonda i da se njima, u određenim okolnostima, može ostvariti dodana vrijednost Unije, Fondom bi se trebalo podupirati jačanje suradnje i partnerstva s trećim zemljama u svrhu upravljanja migracijama radi jačanja mogućnosti za zakonite migracije i poboljšanja učinkovitog, sigurnog i dostojanstvenog vraćanja i ponovnog prihvata te promicanja početne reintegracije u trećim zemljama. Potporom u okviru Fonda ne bi se dovela u pitanje trenutačna dobrovoljna priroda preseljenja i premještanja podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnikâ međunarodne zaštite na temelju pravnog okvira zajedničkog europskog sustava azila koji se primjenjuje u trenutku donošenja ove Uredbe. |
| --- | --- |

(9)

S obzirom na to da je Fond unutarnje prirode i da je Fond glavni instrument za financiranje u području azila i migracija na razini Unije, Fondom bi se prvenstveno trebala podupirati djelovanja koja služe unutarnjoj politici Unije u području azila i migracija u skladu s ciljevima Fonda. Međutim, s obzirom na to da se određenim djelovanjima koja se poduzimaju izvan Unije doprinosi ostvarenju ciljeva Fonda i da se njima, u određenim okolnostima, može ostvariti dodana vrijednost Unije, Fondom bi se trebalo podupirati jačanje suradnje i partnerstva s trećim zemljama u svrhu upravljanja migracijama radi jačanja mogućnosti za zakonite migracije i poboljšanja učinkovitog, sigurnog i dostojanstvenog vraćanja i ponovnog prihvata te promicanja početne reintegracije u trećim zemljama. Potporom u okviru Fonda ne bi se dovela u pitanje trenutačna dobrovoljna priroda preseljenja i premještanja podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnikâ međunarodne zaštite na temelju pravnog okvira zajedničkog europskog sustava azila koji se primjenjuje u trenutku donošenja ove Uredbe.

| (10) | Kako bi se ostvarile koristi od stručnosti relevantnih decentraliziranih agencija, Komisija bi trebala osigurati da se pri razvoju programa država članica u obzir uzmu njihovo znanje i iskustvo kad je riječ o područjima njihovih nadležnosti. Nadalje, Fondom bi se trebale moći dopuniti sljedeće aktivnosti koje podupire Europski potporni ured za azil (EASO), osnovan Uredbom (EU) br. 439/2010 Europskog Parlamenta i Vijeća (8), u cilju olakšavanja i poboljšanja funkcioniranja zajedničkog europskog sustava azila: jačanje praktične suradnje, posebno razmjene informacija u vezi s azilom i dobrim praksama; promicanje prava Unije i međunarodnog prava te doprinos jedinstvenoj provedbi prava Unije u području azila na temelju visokih standarda za postupke međunarodne zaštite, za uvjete prihvata i za procjenu potrebâ za zaštitom diljem Unije; omogućivanje održive i pravedne raspodjele zahtjevâ za međunarodnu zaštitu; olakšavanje konvergencije u procjeni zahtjevâ za međunarodnu zaštitu diljem Unije; podupiranje napora država članica u pogledu preseljenja; i pružanje operativne i tehničke pomoći državama članicama u upravljanju sustavima azila i prihvata, posebice onima čiji su sustavi izloženi nerazmjernom pritisku. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se ostvarile koristi od stručnosti relevantnih decentraliziranih agencija, Komisija bi trebala osigurati da se pri razvoju programa država članica u obzir uzmu njihovo znanje i iskustvo kad je riječ o područjima njihovih nadležnosti. Nadalje, Fondom bi se trebale moći dopuniti sljedeće aktivnosti koje podupire Europski potporni ured za azil (EASO), osnovan Uredbom (EU) br. 439/2010 Europskog Parlamenta i Vijeća (8), u cilju olakšavanja i poboljšanja funkcioniranja zajedničkog europskog sustava azila: jačanje praktične suradnje, posebno razmjene informacija u vezi s azilom i dobrim praksama; promicanje prava Unije i međunarodnog prava te doprinos jedinstvenoj provedbi prava Unije u području azila na temelju visokih standarda za postupke međunarodne zaštite, za uvjete prihvata i za procjenu potrebâ za zaštitom diljem Unije; omogućivanje održive i pravedne raspodjele zahtjevâ za međunarodnu zaštitu; olakšavanje konvergencije u procjeni zahtjevâ za međunarodnu zaštitu diljem Unije; podupiranje napora država članica u pogledu preseljenja; i pružanje operativne i tehničke pomoći državama članicama u upravljanju sustavima azila i prihvata, posebice onima čiji su sustavi izloženi nerazmjernom pritisku.

| (11) | Fondom bi trebalo podupirati napore Unije i država članica da pojačaju kapacitete država članica za razvoj, praćenje i evaluaciju politika o azilu s obzirom na njihove obveze na temelju prava Unije. |
| --- | --- |

(11)

Fondom bi trebalo podupirati napore Unije i država članica da pojačaju kapacitete država članica za razvoj, praćenje i evaluaciju politika o azilu s obzirom na njihove obveze na temelju prava Unije.

| (12) | Fondom bi trebalo poduprijeti napore država članica i Unije za potpunu provedbu i daljnji razvoj zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegovu vanjsku dimenziju. |
| --- | --- |

(12)

Fondom bi trebalo poduprijeti napore država članica i Unije za potpunu provedbu i daljnji razvoj zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegovu vanjsku dimenziju.

| (13) | Partnerstva i suradnja s trećim zemljama ključna su sastavnica politike Unije u području upravljanja migracijama. Fondom bi trebalo doprinijeti zamjeni nesigurnog i nezakonitog dolaska državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva kojima je potrebna međunarodna zaštita na državno područje država članica zakonitim i sigurnim dolaskom, izražavanju solidarnosti sa zemljama u regijama u koje ili unutar kojih je raseljen velik broj osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita pomaganjem u ublažavanju pritiska na te zemlje te bi njime trebalo učinkovito doprinijeti globalnim inicijativama za preseljenje usklađenim nastupanjem Unije i država članica na međunarodnim forumima i prema trećim zemljama. Fondom bi trebalo pružiti potporu, u obliku financijskih poticaja, naporima koje države članice ulažu kako bi pružile međunarodnu zaštitu i trajno rješenje za izbjeglice i raseljene osobe koje su bile prihvaćene u okviru programa preseljenja ili humanitarnog prihvata. |
| --- | --- |

(13)

Partnerstva i suradnja s trećim zemljama ključna su sastavnica politike Unije u području upravljanja migracijama. Fondom bi trebalo doprinijeti zamjeni nesigurnog i nezakonitog dolaska državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva kojima je potrebna međunarodna zaštita na državno područje država članica zakonitim i sigurnim dolaskom, izražavanju solidarnosti sa zemljama u regijama u koje ili unutar kojih je raseljen velik broj osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita pomaganjem u ublažavanju pritiska na te zemlje te bi njime trebalo učinkovito doprinijeti globalnim inicijativama za preseljenje usklađenim nastupanjem Unije i država članica na međunarodnim forumima i prema trećim zemljama. Fondom bi trebalo pružiti potporu, u obliku financijskih poticaja, naporima koje države članice ulažu kako bi pružile međunarodnu zaštitu i trajno rješenje za izbjeglice i raseljene osobe koje su bile prihvaćene u okviru programa preseljenja ili humanitarnog prihvata.

| (14) | Uzimajući u obzir migracijske tokove prema Uniji i važnost osiguravanja integracije i uključenosti za osobe koje dolaze u Europu za lokalne zajednice, kao i za dugoročnu dobrobit naših društava i stabilnost naših gospodarstava, od ključne je važnosti podržati politike država članica za integraciju državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom, među ostalim u prioritetnim područjima utvrđenima u akcijskom planu za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021. – 2027. Fondom bi se trebale podupirati mjere integracije prilagođene potrebama državljana trećih zemalja, kao i horizontalne mjere usmjerene na izgradnju kapaciteta država članica za razvoj strategija integracije, za jačanje razmjene i suradnje te za promicanje kontakta, konstruktivnog dijaloga i prihvaćanja između državljana trećih zemalja i društva koje ih prima. |
| --- | --- |

(14)

Uzimajući u obzir migracijske tokove prema Uniji i važnost osiguravanja integracije i uključenosti za osobe koje dolaze u Europu za lokalne zajednice, kao i za dugoročnu dobrobit naših društava i stabilnost naših gospodarstava, od ključne je važnosti podržati politike država članica za integraciju državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom, među ostalim u prioritetnim područjima utvrđenima u akcijskom planu za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021. – 2027. Fondom bi se trebale podupirati mjere integracije prilagođene potrebama državljana trećih zemalja, kao i horizontalne mjere usmjerene na izgradnju kapaciteta država članica za razvoj strategija integracije, za jačanje razmjene i suradnje te za promicanje kontakta, konstruktivnog dijaloga i prihvaćanja između državljana trećih zemalja i društva koje ih prima.

| (15) | U cilju povećanja učinkovitosti, postizanja najveće dodane vrijednosti Unije i osiguravanja dosljednosti odgovora Unije u odnosu na poticanje integracije državljana trećih zemalja, djelovanja koja se financiraju u okviru Fonda trebala bi biti usklađena s djelovanjima koja se financiraju u okviru drugih instrumenata Unije, osobito vanjskih instrumenata, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća (10) te nadopunjavati ta djelovanja. Fondom bi trebalo podupirati mjere prilagođene potrebama državljana trećih zemalja koje se u načelu provode u ranim fazama integracije, kao i horizontalne mjere kojima se podupiru kapaciteti država članica u području integracije, a intervencije za državljane trećih zemalja koje imaju dugoročni učinak trebale bi se financirati u okviru fonda ESF+ i EFRR-a. U tom kontekstu tijela država članica odgovorna za provedbu Fonda trebala bi imati obvezu surađivati i uskladiti se s tijelima koja su države članice odredile za upravljanje intervencijama iz fonda ESF+ i EFRR-a te, prema potrebi, surađivati i uskladiti se s njihovim upravljačkim tijelima i upravljačkim tijelima ostalih fondova Unije kojima se doprinosi integraciji državljana trećih zemalja. |
| --- | --- |

(15)

U cilju povećanja učinkovitosti, postizanja najveće dodane vrijednosti Unije i osiguravanja dosljednosti odgovora Unije u odnosu na poticanje integracije državljana trećih zemalja, djelovanja koja se financiraju u okviru Fonda trebala bi biti usklađena s djelovanjima koja se financiraju u okviru drugih instrumenata Unije, osobito vanjskih instrumenata, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća (10) te nadopunjavati ta djelovanja. Fondom bi trebalo podupirati mjere prilagođene potrebama državljana trećih zemalja koje se u načelu provode u ranim fazama integracije, kao i horizontalne mjere kojima se podupiru kapaciteti država članica u području integracije, a intervencije za državljane trećih zemalja koje imaju dugoročni učinak trebale bi se financirati u okviru fonda ESF+ i EFRR-a. U tom kontekstu tijela država članica odgovorna za provedbu Fonda trebala bi imati obvezu surađivati i uskladiti se s tijelima koja su države članice odredile za upravljanje intervencijama iz fonda ESF+ i EFRR-a te, prema potrebi, surađivati i uskladiti se s njihovim upravljačkim tijelima i upravljačkim tijelima ostalih fondova Unije kojima se doprinosi integraciji državljana trećih zemalja.

| (16) | Područje primjene mjera integracije također bi trebalo obuhvatiti korisnike međunarodne zaštite kako bi se osigurao sveobuhvatan pristup integraciji, uzimajući u obzir posebnosti te ciljne skupine. Ako se mjere integracije kombiniraju s prihvatom, djelovanjima bi, prema potrebi, trebalo omogućiti uključivanje i tražitelja azila. |
| --- | --- |

(16)

Područje primjene mjera integracije također bi trebalo obuhvatiti korisnike međunarodne zaštite kako bi se osigurao sveobuhvatan pristup integraciji, uzimajući u obzir posebnosti te ciljne skupine. Ako se mjere integracije kombiniraju s prihvatom, djelovanjima bi, prema potrebi, trebalo omogućiti uključivanje i tražitelja azila.

| (17) | Provedba Fonda u području integracije trebala bi biti u skladu sa zajedničkim osnovnim načelima Unije u području integracije, kako je navedeno u akcijskom planu za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021. – 2027. |
| --- | --- |

(17)

Provedba Fonda u području integracije trebala bi biti u skladu sa zajedničkim osnovnim načelima Unije u području integracije, kako je navedeno u akcijskom planu za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021. – 2027.

| (18) | Trebalo bi biti moguće da države članice koje to žele u svojim programima predvide mjere integracije koje uključuju najbliže srodnike državljana trećih zemalja, čime se podupire jedinstvo obitelji, u mjeri u kojoj je to potrebno za djelotvornu provedbu takvih mjera. Izraz „najbliži srodnik” trebalo bi shvaćati u smislu supružnika, partnera i bilo koje osobe koji imaju izravne obiteljske veze, bez obzira radi li se o potomcima ili precima, s državljaninom treće zemlje na kojeg je usmjerena mjera integracije, a koji u protivnom ne bi bili obuhvaćeni područjem primjene Fonda. |
| --- | --- |

(18)

Trebalo bi biti moguće da države članice koje to žele u svojim programima predvide mjere integracije koje uključuju najbliže srodnike državljana trećih zemalja, čime se podupire jedinstvo obitelji, u mjeri u kojoj je to potrebno za djelotvornu provedbu takvih mjera. Izraz „najbliži srodnik” trebalo bi shvaćati u smislu supružnika, partnera i bilo koje osobe koji imaju izravne obiteljske veze, bez obzira radi li se o potomcima ili precima, s državljaninom treće zemlje na kojeg je usmjerena mjera integracije, a koji u protivnom ne bi bili obuhvaćeni područjem primjene Fonda.

| (19) | S obzirom na ključnu ulogu tijela i organizacija civilnog društva država članica u području integracije te radi olakšavanja pristupa tih subjekata financiranju na razini Unije, Fondom bi se nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima i organizacijama civilnog društva trebala olakšati provedba djelovanja u području integracije, među ostalim uporabom tematskog instrumenta i većom stopom sufinanciranja za ta djelovanja. U tom bi pogledu najmanje 5 % početne dodjele tematskom instrumentu trebalo biti namijenjeno mjerama integracije koje provode lokalna i regionalna tijela. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na ključnu ulogu tijela i organizacija civilnog društva država članica u području integracije te radi olakšavanja pristupa tih subjekata financiranju na razini Unije, Fondom bi se nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima i organizacijama civilnog društva trebala olakšati provedba djelovanja u području integracije, među ostalim uporabom tematskog instrumenta i većom stopom sufinanciranja za ta djelovanja. U tom bi pogledu najmanje 5 % početne dodjele tematskom instrumentu trebalo biti namijenjeno mjerama integracije koje provode lokalna i regionalna tijela.

| (20) | Uz stopu sufinanciranja koja se Fondom određuje za projekte, države članice potiču se da omoguće financiranje iz proračunâ njihovih nacionalnih tijela javne vlasti ako je takvo financiranje neophodno za provedbu projekta, posebno ako projekt provodi organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

(20)

Uz stopu sufinanciranja koja se Fondom određuje za projekte, države članice potiču se da omoguće financiranje iz proračunâ njihovih nacionalnih tijela javne vlasti ako je takvo financiranje neophodno za provedbu projekta, posebno ako projekt provodi organizacija civilnog društva.

| (21) | Uzimajući u obzir dugoročne gospodarske i demografske izazove s kojima se suočava Unija te sve globaliziraniju prirodu migracija, od ključne je važnosti uspostaviti kanale za zakonite migracije u Uniju koji dobro funkcioniraju kako bi Unija i dalje bila privlačno odredište za zakonite migracije, u skladu s gospodarskim i socijalnim potrebama država članica, i kako bi se osigurala održivost sustava socijalne skrbi i rast gospodarstva Unije uz istodobnu zaštitu radnika migranata od izrabljivanja radne snage. |
| --- | --- |

(21)

Uzimajući u obzir dugoročne gospodarske i demografske izazove s kojima se suočava Unija te sve globaliziraniju prirodu migracija, od ključne je važnosti uspostaviti kanale za zakonite migracije u Uniju koji dobro funkcioniraju kako bi Unija i dalje bila privlačno odredište za zakonite migracije, u skladu s gospodarskim i socijalnim potrebama država članica, i kako bi se osigurala održivost sustava socijalne skrbi i rast gospodarstva Unije uz istodobnu zaštitu radnika migranata od izrabljivanja radne snage.

| (22) | Fondom bi se trebale podupirati države članice u uspostavi strategija te jačanju i razvoju politika za zakonite migracije i povećanju njihovih sposobnosti za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju strategija, politika i mjera u području useljavanja i integracije za državljane trećih zemalja sa zakonitim boravkom, a osobito pravnih instrumenata Unije za zakonite migracije. Fondom bi se trebale podupirati i razmjena informacija, najbolje prakse i suradnja između različitih upravnih odjela i razina vlasti te među državama članicama. |
| --- | --- |

(22)

Fondom bi se trebale podupirati države članice u uspostavi strategija te jačanju i razvoju politika za zakonite migracije i povećanju njihovih sposobnosti za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju strategija, politika i mjera u području useljavanja i integracije za državljane trećih zemalja sa zakonitim boravkom, a osobito pravnih instrumenata Unije za zakonite migracije. Fondom bi se trebale podupirati i razmjena informacija, najbolje prakse i suradnja između različitih upravnih odjela i razina vlasti te među državama članicama.

| (23) | Učinkovita i dostojanstvena politika vraćanja sastavni je dio sveobuhvatnog pristupa migracijama koji slijede Unija i njezine države članice. Fondom bi se trebali podupirati i poticati napori država članica usmjereni na djelotvornu provedbu i daljnji razvoj zajedničkih standarda o vraćanju, posebice kako je utvrđeno u Direktivi 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11), s naglaskom na dobrovoljnom vraćanju, kao i integriranog i koordiniranog pristupa upravljanju vraćanjem. Kako bi se osigurale održive politike vraćanja, Fondom bi se ujedno trebale podupirati s time povezane mjere u trećim zemljama, primjerice mjere za olakšavanje i osiguravanje sigurnog i dostojanstvenog vraćanja i ponovnog prihvata te održivu reintegraciju vraćenikâ, među ostalim pružanjem novčane potpore ili potpore u naravi. |
| --- | --- |

(23)

Učinkovita i dostojanstvena politika vraćanja sastavni je dio sveobuhvatnog pristupa migracijama koji slijede Unija i njezine države članice. Fondom bi se trebali podupirati i poticati napori država članica usmjereni na djelotvornu provedbu i daljnji razvoj zajedničkih standarda o vraćanju, posebice kako je utvrđeno u Direktivi 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11), s naglaskom na dobrovoljnom vraćanju, kao i integriranog i koordiniranog pristupa upravljanju vraćanjem. Kako bi se osigurale održive politike vraćanja, Fondom bi se ujedno trebale podupirati s time povezane mjere u trećim zemljama, primjerice mjere za olakšavanje i osiguravanje sigurnog i dostojanstvenog vraćanja i ponovnog prihvata te održivu reintegraciju vraćenikâ, među ostalim pružanjem novčane potpore ili potpore u naravi.

| (24) | Države članice trebale bi dati prednost dobrovoljnom vraćanju i trebale bi osigurati učinkovito, sigurno i dostojanstveno vraćanje. Za poticanje dobrovoljnog vraćanja države članice trebale bi predvidjeti poticaje kao što su povlašteni tretman u obliku veće pomoći za vraćanje i potpore za početnu reintegraciju. Ta je vrsta dobrovoljnog vraćanja u interesu vraćenikâ i nadležnih tijela zbog njezine troškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(24)

Države članice trebale bi dati prednost dobrovoljnom vraćanju i trebale bi osigurati učinkovito, sigurno i dostojanstveno vraćanje. Za poticanje dobrovoljnog vraćanja države članice trebale bi predvidjeti poticaje kao što su povlašteni tretman u obliku veće pomoći za vraćanje i potpore za početnu reintegraciju. Ta je vrsta dobrovoljnog vraćanja u interesu vraćenikâ i nadležnih tijela zbog njezine troškovne učinkovitosti.

| (25) | Iako bi dobrovoljno vraćanje trebalo imati prednost nad prisilnim, oni su neovisno o tome povezani i uzajamno se potiču te bi države članice stoga trebalo poticati na jačanje komplementarnosti tih dviju vrsta vraćanja. Mogućnost udaljavanja važan je element koji doprinosi cjelovitosti sustava azila i zakonitih migracija. Fondom bi se stoga trebala podupirati djelovanja država članica za olakšavanje i provođenje udaljavanja u skladu sa standardima utvrđenima u pravu Unije, kada je to primjenjivo, i uz puno poštovanje temeljnih prava i dostojanstva vraćenikâ. |
| --- | --- |

(25)

Iako bi dobrovoljno vraćanje trebalo imati prednost nad prisilnim, oni su neovisno o tome povezani i uzajamno se potiču te bi države članice stoga trebalo poticati na jačanje komplementarnosti tih dviju vrsta vraćanja. Mogućnost udaljavanja važan je element koji doprinosi cjelovitosti sustava azila i zakonitih migracija. Fondom bi se stoga trebala podupirati djelovanja država članica za olakšavanje i provođenje udaljavanja u skladu sa standardima utvrđenima u pravu Unije, kada je to primjenjivo, i uz puno poštovanje temeljnih prava i dostojanstva vraćenikâ.

| (26) | Posebnim mjerama potpore za vraćenike, s posebnim naglaskom na njihovim humanitarnim potrebama i potrebama za zaštitom u državama članicama i u zemljama vraćanja, mogu se poboljšati uvjeti za vraćanje i pospješiti reintegracija vraćenikâ. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti ranjivim osobama. |
| --- | --- |

(26)

Posebnim mjerama potpore za vraćenike, s posebnim naglaskom na njihovim humanitarnim potrebama i potrebama za zaštitom u državama članicama i u zemljama vraćanja, mogu se poboljšati uvjeti za vraćanje i pospješiti reintegracija vraćenikâ. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti ranjivim osobama.

| (27) | Učinkovit ponovni prihvat državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom od strane trećih zemalja sastavni je element Unijine politike vraćanja i glavno sredstvo za djelotvorno upravljanje migracijskim tokovima jer se time olakšava brzo vraćanje nezakonitih migranata. Suradnja u pogledu ponovnog prihvata važan je element u okviru dijaloga i suradnje s trećim zemljama porijekla i tranzita nezakonitih migranata te je potrebno poduprijeti njezinu provedbu u trećim zemljama u interesu učinkovitih politika vraćanja na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(27)

Učinkovit ponovni prihvat državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom od strane trećih zemalja sastavni je element Unijine politike vraćanja i glavno sredstvo za djelotvorno upravljanje migracijskim tokovima jer se time olakšava brzo vraćanje nezakonitih migranata. Suradnja u pogledu ponovnog prihvata važan je element u okviru dijaloga i suradnje s trećim zemljama porijekla i tranzita nezakonitih migranata te je potrebno poduprijeti njezinu provedbu u trećim zemljama u interesu učinkovitih politika vraćanja na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (28) | Uz pružanje potpore vraćanju osoba kako je predviđeno u ovoj Uredbi, Fondom bi se trebale poduprijeti i druge mjere za suzbijanje nezakonitih migracija i trgovine migrantima te poticati poštovanje pravila o zakonitoj migraciji, čime se štiti cjelovitost imigracijskih sustava država članica. |
| --- | --- |

(28)

Uz pružanje potpore vraćanju osoba kako je predviđeno u ovoj Uredbi, Fondom bi se trebale poduprijeti i druge mjere za suzbijanje nezakonitih migracija i trgovine migrantima te poticati poštovanje pravila o zakonitoj migraciji, čime se štiti cjelovitost imigracijskih sustava država članica.

| (29) | Zapošljavanje nezakonitih migranata otežava razvoj politike radne mobilnosti utemeljene na sustavima zakonite migracije te ugrožava prava radnika migranata koji su zbog toga izloženi kršenju prava i iskorištavanju. Fondom bi se stoga trebale izravno ili neizravno podupirati države članice u provedbi Direktive 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) kojom se zabranjuje zapošljavanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom i predviđaju sankcije za poslodavce koji krše tu zabranu. |
| --- | --- |

(29)

Zapošljavanje nezakonitih migranata otežava razvoj politike radne mobilnosti utemeljene na sustavima zakonite migracije te ugrožava prava radnika migranata koji su zbog toga izloženi kršenju prava i iskorištavanju. Fondom bi se stoga trebale izravno ili neizravno podupirati države članice u provedbi Direktive 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) kojom se zabranjuje zapošljavanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom i predviđaju sankcije za poslodavce koji krše tu zabranu.

| (30) | Fondom bi se trebale izravno ili neizravno podupirati države članice u provedbi Direktive 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13) u kojoj se utvrđuju odredbe o pomoći i podršci žrtvama trgovine ljudima te o njihovoj zaštiti. Tim bi se mjerama, uključujući mjere za ranu identifikaciju žrtava trgovine ljudima i njihovo usmjeravanje specijaliziranim službama, u obzir trebala uzeti rodno specifična priroda trgovine ljudima i djeca žrtve. |
| --- | --- |

(30)

Fondom bi se trebale izravno ili neizravno podupirati države članice u provedbi Direktive 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13) u kojoj se utvrđuju odredbe o pomoći i podršci žrtvama trgovine ljudima te o njihovoj zaštiti. Tim bi se mjerama, uključujući mjere za ranu identifikaciju žrtava trgovine ljudima i njihovo usmjeravanje specijaliziranim službama, u obzir trebala uzeti rodno specifična priroda trgovine ljudima i djeca žrtve.

| (31) | Fondom bi se trebale dopuniti aktivnosti koje u području vraćanja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu uređena Uredbom (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća (14), bez uspostave dodatnog toka financiranja za tu agenciju. |
| --- | --- |

(31)

Fondom bi se trebale dopuniti aktivnosti koje u području vraćanja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu uređena Uredbom (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća (14), bez uspostave dodatnog toka financiranja za tu agenciju.

| (32) | U skladu s načelom učinkovitosti trebalo bi nastojati ostvariti sinergije i dosljednost s drugim fondovima Unije te izbjegavati preklapanje među djelovanjima. |
| --- | --- |

(32)

U skladu s načelom učinkovitosti trebalo bi nastojati ostvariti sinergije i dosljednost s drugim fondovima Unije te izbjegavati preklapanje među djelovanjima.

| (33) | Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, trebalo bi nastojati ostvariti sinergije, osobito između Fonda i drugih programa Unije, uključujući one u okviru podijeljenog upravljanja. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećale te sinergije, trebalo bi osigurati ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje za djelovanje iz Fonda i iz drugog programa Unije. Takvo kumulativno financiranje ne bi smjelo premašiti ukupne prihvatljive troškove tog djelovanja. U tu svrhu ovom bi Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, posebice o mogućnosti da se isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Fonda i u okviru nekog drugog programa Unije. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, trebalo bi nastojati ostvariti sinergije, osobito između Fonda i drugih programa Unije, uključujući one u okviru podijeljenog upravljanja. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećale te sinergije, trebalo bi osigurati ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje za djelovanje iz Fonda i iz drugog programa Unije. Takvo kumulativno financiranje ne bi smjelo premašiti ukupne prihvatljive troškove tog djelovanja. U tu svrhu ovom bi Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, posebice o mogućnosti da se isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Fonda i u okviru nekog drugog programa Unije.

| (34) | Djelovanja u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama koja se podupiru u okviru Fonda trebalo bi provoditi u sinergiji i u skladu s ostalim aktivnostima izvan Unije koja se podupiru s pomoću instrumenata Unije za vanjsko financiranje. Osobito bi, pri provedbi takvih djelovanja, trebalo nastojati postići potpunu usklađenost s načelima i općim ciljevima vanjske politike Unije, načelom koherentnosti politika radi razvoja i strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili zemlju, kao i s međunarodnim obvezama Unije. Kad je riječ o vanjskoj dimenziji, Fondom bi se trebalo usredotočiti na podupiranje djelovanja koja nisu usmjerena na razvoj i koja služe interesima unutarnjih politika Unije te bi ona trebala biti u skladu s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. Fond bi trebao biti usmjeren na potporu za poboljšanje suradnje s trećim zemljama i jačanje ključnih aspekata upravljanja migracijama u područjima od interesa za migracijsku politiku Unije. |
| --- | --- |

(34)

Djelovanja u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama koja se podupiru u okviru Fonda trebalo bi provoditi u sinergiji i u skladu s ostalim aktivnostima izvan Unije koja se podupiru s pomoću instrumenata Unije za vanjsko financiranje. Osobito bi, pri provedbi takvih djelovanja, trebalo nastojati postići potpunu usklađenost s načelima i općim ciljevima vanjske politike Unije, načelom koherentnosti politika radi razvoja i strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili zemlju, kao i s međunarodnim obvezama Unije. Kad je riječ o vanjskoj dimenziji, Fondom bi se trebalo usredotočiti na podupiranje djelovanja koja nisu usmjerena na razvoj i koja služe interesima unutarnjih politika Unije te bi ona trebala biti u skladu s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. Fond bi trebao biti usmjeren na potporu za poboljšanje suradnje s trećim zemljama i jačanje ključnih aspekata upravljanja migracijama u područjima od interesa za migracijsku politiku Unije.

| (35) | Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja u pogledu kojih intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjima država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Financijska potpora predviđena ovom Uredbom trebala bi osobito doprinositi jačanju nacionalnih sposobnosti i sposobnosti Unije u području azila i migracija u skladu s člankom 80. UFEU-a. |
| --- | --- |

(35)

Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja u pogledu kojih intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjima država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Financijska potpora predviđena ovom Uredbom trebala bi osobito doprinositi jačanju nacionalnih sposobnosti i sposobnosti Unije u području azila i migracija u skladu s člankom 80. UFEU-a.

| (36) | Pri promicanju djelovanja koja se podupiru iz Fonda primatelji sredstava Unije trebali bi pružati informacije na jeziku ili jezicima ciljne publike. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji tih sredstava pri priopćavanju o određenom djelovanju trebali bi ukazati na njihovo podrijetlo. U tu svrhu primatelji bi trebali osigurati da se u svoj komunikaciji medijima i javnosti ističe amblem Unije i izričito navodi financijska potpora Unije. |
| --- | --- |

(36)

Pri promicanju djelovanja koja se podupiru iz Fonda primatelji sredstava Unije trebali bi pružati informacije na jeziku ili jezicima ciljne publike. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji tih sredstava pri priopćavanju o određenom djelovanju trebali bi ukazati na njihovo podrijetlo. U tu svrhu primatelji bi trebali osigurati da se u svoj komunikaciji medijima i javnosti ističe amblem Unije i izričito navodi financijska potpora Unije.

| (37) | Komisija bi se trebala moći koristiti financijskim sredstvima u okviru Fonda za promicanje najboljih praksi i razmjenu informacija u pogledu provedbe Fonda. |
| --- | --- |

(37)

Komisija bi se trebala moći koristiti financijskim sredstvima u okviru Fonda za promicanje najboljih praksi i razmjenu informacija u pogledu provedbe Fonda.

| (38) | Komisija bi trebala pravodobno objavljivati informacije o potpori koja se pruža iz tematskog instrumenta u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja i trebala bi prema potrebi ažurirati te informacije. Trebalo bi biti moguće razvrstati podatke prema specifičnom cilju, imenu korisnika, iznosu za koji je preuzeta pravna obveza te naravi i svrsi mjere. |
| --- | --- |

(38)

Komisija bi trebala pravodobno objavljivati informacije o potpori koja se pruža iz tematskog instrumenta u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja i trebala bi prema potrebi ažurirati te informacije. Trebalo bi biti moguće razvrstati podatke prema specifičnom cilju, imenu korisnika, iznosu za koji je preuzeta pravna obveza te naravi i svrsi mjere.

| (39) | Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije, među ostalim i u pogledu upotrebe operativne potpore u okviru Fonda, ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovorâ u području azila i vraćanja, ako postoji očigledan rizik da će ta država članica počiniti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine u području azila i vraćanja ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine, utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) br. 1053/2013 (15), utvrđeni nedostaci u relevantnom području. |
| --- | --- |

(39)

Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije, među ostalim i u pogledu upotrebe operativne potpore u okviru Fonda, ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovorâ u području azila i vraćanja, ako postoji očigledan rizik da će ta država članica počiniti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine u području azila i vraćanja ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine, utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) br. 1053/2013 (15), utvrđeni nedostaci u relevantnom području.

| (40) | Fondom bi trebalo osigurati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi. Kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu transparentnosti, Komisija bi trebala objavljivati informacije o godišnjim i višegodišnjim programima rada tematskog instrumenta. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (16) svaka država članica trebala bi osigurati da u roku od šest mjeseci od odobrenja njezina programa postoji internetska stranica na kojoj su dostupne informacije o njezinu programu, a koje obuhvaćaju ciljeve, aktivnosti, dostupne mogućnosti financiranja i postignuća programa. |
| --- | --- |

(40)

Fondom bi trebalo osigurati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi. Kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu transparentnosti, Komisija bi trebala objavljivati informacije o godišnjim i višegodišnjim programima rada tematskog instrumenta. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (16) svaka država članica trebala bi osigurati da u roku od šest mjeseci od odobrenja njezina programa postoji internetska stranica na kojoj su dostupne informacije o njezinu programu, a koje obuhvaćaju ciljeve, aktivnosti, dostupne mogućnosti financiranja i postignuća programa.

| (41) | Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za programe država članica koji se sastoje od fiksnog iznosa utvrđenog u Prilogu I. i iznosa izračunanog na temelju kriterija utvrđenih u tom prilogu te koji odražavaju potrebe država članica i pritisak s kojim se različite države članice suočavaju u području azila, migracija, integracije i vraćanja. S obzirom na posebne potrebe onih država članica koje su 2018. i 2019. imale najveći broj zahtjeva za azil po glavi stanovnika, primjereno je povećati fiksne iznose za Cipar, Maltu i Grčku. |
| --- | --- |

(41)

Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za programe država članica koji se sastoje od fiksnog iznosa utvrđenog u Prilogu I. i iznosa izračunanog na temelju kriterija utvrđenih u tom prilogu te koji odražavaju potrebe država članica i pritisak s kojim se različite države članice suočavaju u području azila, migracija, integracije i vraćanja. S obzirom na posebne potrebe onih država članica koje su 2018. i 2019. imale najveći broj zahtjeva za azil po glavi stanovnika, primjereno je povećati fiksne iznose za Cipar, Maltu i Grčku.

| (42) | Početni iznosi za programe država članica trebali bi biti temelj za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se u obzir uzele promjene u migracijskim tokovima, odgovorilo na potrebe u pogledu upravljanja sustavima azila i prihvata te u pogledu integracije državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom, te razvile zakonite migracije i suzbile nezakonite migracije s pomoću učinkovitog, sigurnog i dostojanstvenog vraćanja, državama članicama trebalo bi sredinom programskog razdoblja dodijeliti dodatni iznos, uzimajući u obzir objektivne kriterije. Taj iznos trebao bi se temeljiti na statističkim podacima, u skladu s Prilogom I., kako bi se u obzir uzele promjene u odnosu na početno stanje u državama članicama. |
| --- | --- |

(42)

Početni iznosi za programe država članica trebali bi biti temelj za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se u obzir uzele promjene u migracijskim tokovima, odgovorilo na potrebe u pogledu upravljanja sustavima azila i prihvata te u pogledu integracije državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom, te razvile zakonite migracije i suzbile nezakonite migracije s pomoću učinkovitog, sigurnog i dostojanstvenog vraćanja, državama članicama trebalo bi sredinom programskog razdoblja dodijeliti dodatni iznos, uzimajući u obzir objektivne kriterije. Taj iznos trebao bi se temeljiti na statističkim podacima, u skladu s Prilogom I., kako bi se u obzir uzele promjene u odnosu na početno stanje u državama članicama.

| (43) | Kako bi doprinijele ostvarenju cilja politike Fonda, države članice trebale bi osigurati da njihovi programi uključuju djelovanja koja su usmjerena na specifične ciljeve Fonda i da su odabrani prioriteti u skladu s provedbenim mjerama navedenima u Prilogu II. te da se raspodjelom sredstava među ciljevima osigurava mogućnost ostvarenja općeg cilja politike. U tu bi svrhu države članice u načelu trebale osigurati minimalnu dodjelu sredstava za jačanje i razvoj zajedničkog europskog sustava azila, za jačanje i razvoj zakonitih migracija u države članice, u skladu s njihovim gospodarskim i socijalnim potrebama, te za doprinošenje učinkovitoj integraciji i socijalnoj uključenosti državljana trećih zemalja i njihovo promicanje. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi doprinijele ostvarenju cilja politike Fonda, države članice trebale bi osigurati da njihovi programi uključuju djelovanja koja su usmjerena na specifične ciljeve Fonda i da su odabrani prioriteti u skladu s provedbenim mjerama navedenima u Prilogu II. te da se raspodjelom sredstava među ciljevima osigurava mogućnost ostvarenja općeg cilja politike. U tu bi svrhu države članice u načelu trebale osigurati minimalnu dodjelu sredstava za jačanje i razvoj zajedničkog europskog sustava azila, za jačanje i razvoj zakonitih migracija u države članice, u skladu s njihovim gospodarskim i socijalnim potrebama, te za doprinošenje učinkovitoj integraciji i socijalnoj uključenosti državljana trećih zemalja i njihovo promicanje.

| (44) | Budući da se izazovi u području migracija neprestano mijenjaju, potrebno je prilagoditi dodjelu sredstava promjenama u migracijskim tokovima. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe i promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se financijska sredstva usmjerila na djelovanja s velikom dodanom vrijednosti Unije, dio financijskih sredstava trebalo bi povremeno, putem tematskog instrumenta, dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije, djelovanjima lokalnih i regionalnih tijela, hitnoj pomoći, preseljenju i humanitarnom prihvatu te pružanju dodatne potpore državama članicama koje doprinose naporima solidarnosti i odgovornosti. Tematski instrument nudi fleksibilnost u upravljanju Fondom te bi se mogao provoditi i s pomoću programâ država članica. |
| --- | --- |

(44)

Budući da se izazovi u području migracija neprestano mijenjaju, potrebno je prilagoditi dodjelu sredstava promjenama u migracijskim tokovima. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe i promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se financijska sredstva usmjerila na djelovanja s velikom dodanom vrijednosti Unije, dio financijskih sredstava trebalo bi povremeno, putem tematskog instrumenta, dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije, djelovanjima lokalnih i regionalnih tijela, hitnoj pomoći, preseljenju i humanitarnom prihvatu te pružanju dodatne potpore državama članicama koje doprinose naporima solidarnosti i odgovornosti. Tematski instrument nudi fleksibilnost u upravljanju Fondom te bi se mogao provoditi i s pomoću programâ država članica.

| (45) | Države članice trebalo bi poticati da dio dodijeljenih sredstava za svoj program upotrijebe za financiranje djelovanja navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije. |
| --- | --- |

(45)

Države članice trebalo bi poticati da dio dodijeljenih sredstava za svoj program upotrijebe za financiranje djelovanja navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije.

| (46) | Uz početno dodijeljena sredstva, dio dostupnih sredstava u okviru Fonda mogao bi se dodijeliti programima država članica za provedbu posebnih djelovanja. Ta bi posebna djelovanja trebalo utvrditi na razini Unije te bi se trebalo raditi o djelovanjima za koja je potrebna suradnja ili o djelovanjima koja su potrebna za suočavanje s razvojem događaja u Uniji koji iziskuje da se dodatna financijska sredstva stave na raspolaganje jednoj ili više država članica. |
| --- | --- |

(46)

Uz početno dodijeljena sredstva, dio dostupnih sredstava u okviru Fonda mogao bi se dodijeliti programima država članica za provedbu posebnih djelovanja. Ta bi posebna djelovanja trebalo utvrditi na razini Unije te bi se trebalo raditi o djelovanjima za koja je potrebna suradnja ili o djelovanjima koja su potrebna za suočavanje s razvojem događaja u Uniji koji iziskuje da se dodatna financijska sredstva stave na raspolaganje jednoj ili više država članica.

| (47) | Fondom bi trebalo doprinijeti pružanju potpore operativnim troškovima koji se odnose na specifične ciljeve Fonda kako bi se državama članicama omogućilo da zadrže sposobnosti koje su ključne za zadaće i usluge koje predstavljaju javnu uslugu u Uniji u cjelini. Takva potpora trebala bi se sastojati od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima Fonda i trebala bi činiti sastavni dio programâ država članica. |
| --- | --- |

(47)

Fondom bi trebalo doprinijeti pružanju potpore operativnim troškovima koji se odnose na specifične ciljeve Fonda kako bi se državama članicama omogućilo da zadrže sposobnosti koje su ključne za zadaće i usluge koje predstavljaju javnu uslugu u Uniji u cjelini. Takva potpora trebala bi se sastojati od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima Fonda i trebala bi činiti sastavni dio programâ država članica.

| (48) | Kako bi se provedba cilja politike Fonda na nacionalnoj razini dopunila programima država članica, Fondom bi se trebala pružati potpora i za djelovanja na razini Unije. Takva bi djelovanja trebala služiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Fonda u vezi s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i djelovanja diljem Unije. |
| --- | --- |

(48)

Kako bi se provedba cilja politike Fonda na nacionalnoj razini dopunila programima država članica, Fondom bi se trebala pružati potpora i za djelovanja na razini Unije. Takva bi djelovanja trebala služiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Fonda u vezi s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i djelovanja diljem Unije.

| (49) | Kako bi se ojačao kapacitet Unije za hitno rješavanje izvanrednih migracijskih situacija u jednoj ili više država članica koje obilježava velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja koji uzrokuju znatan i hitan pritisak na njihove kapacitete za prihvat i zadržavanje te na sustave i postupke upravljanja azilom i migracijama ili za hitno rješavanje izvanrednih migracijskih situacija u trećim zemljama uslijed političkih zbivanja ili sukoba, trebalo bi biti moguće pružiti hitnu pomoć u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(49)

Kako bi se ojačao kapacitet Unije za hitno rješavanje izvanrednih migracijskih situacija u jednoj ili više država članica koje obilježava velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja koji uzrokuju znatan i hitan pritisak na njihove kapacitete za prihvat i zadržavanje te na sustave i postupke upravljanja azilom i migracijama ili za hitno rješavanje izvanrednih migracijskih situacija u trećim zemljama uslijed političkih zbivanja ili sukoba, trebalo bi biti moguće pružiti hitnu pomoć u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi.

| (50) | Ovom Uredbom trebalo bi osigurati nastavak rada Europske migracijske mreže uspostavljene Odlukom Vijeća 2008/381/EZ (17) i omogućiti financijsku pomoć u skladu s njezinim ciljevima i zadaćama. |
| --- | --- |

(50)

Ovom Uredbom trebalo bi osigurati nastavak rada Europske migracijske mreže uspostavljene Odlukom Vijeća 2008/381/EZ (17) i omogućiti financijsku pomoć u skladu s njezinim ciljevima i zadaćama.

| (51) | Cilj politike Fonda ostvarivat će se i s pomoću financijskih instrumenata i proračunskih jamstava u okviru sastavnica politika programa InvestEU uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (18). Financijsku potporu trebalo bi upotrebljavati za rješavanje tržišnih nedostataka ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne na razmjeran način, a djelovanjima se ne bi smjelo udvostručavati niti istisnuti privatna sredstva financiranja niti narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanja bi trebala imati jasnu dodanu vrijednost Unije. |
| --- | --- |

(51)

Cilj politike Fonda ostvarivat će se i s pomoću financijskih instrumenata i proračunskih jamstava u okviru sastavnica politika programa InvestEU uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (18). Financijsku potporu trebalo bi upotrebljavati za rješavanje tržišnih nedostataka ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne na razmjeran način, a djelovanjima se ne bi smjelo udvostručavati niti istisnuti privatna sredstva financiranja niti narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanja bi trebala imati jasnu dodanu vrijednost Unije.

| (52) | Operacije mješovitog financiranja dobrovoljne su prirode, a riječ je o operacijama koje se podupiru iz proračuna Unije u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore odnosno povratni oblici potpore iz proračuna Unije ili i jedni i drugi s povratnim oblicima potpore razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te potpore komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja. |
| --- | --- |

(52)

Operacije mješovitog financiranja dobrovoljne su prirode, a riječ je o operacijama koje se podupiru iz proračuna Unije u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore odnosno povratni oblici potpore iz proračuna Unije ili i jedni i drugi s povratnim oblicima potpore razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te potpore komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja.

| (53) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cijelo trajanje Fonda, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju, te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (19), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(53)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cijelo trajanje Fonda, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju, te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (19), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (54) | Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (20) („Financijska uredba”) primjenjuje se na Fond. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
| --- | --- |

(54)

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (20) („Financijska uredba”) primjenjuje se na Fond. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima.

| (55) | U svrhu provedbe djelovanjâ u okviru podijeljenog upravljanja, Fond bi trebao biti dio koherentnog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(55)

U svrhu provedbe djelovanjâ u okviru podijeljenog upravljanja, Fond bi trebao biti dio koherentnog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060.

| (56) | Uredbom (EU) 2021/1060 uspostavlja se okvir za djelovanje EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fonda za pravednu tranziciju, Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama te se njome posebice utvrđuju pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Nadalje, u ovoj je Uredbi potrebno precizirati ciljeve Fonda te utvrditi posebne odredbe o djelovanjima koja se mogu financirati u okviru Fonda. |
| --- | --- |

(56)

Uredbom (EU) 2021/1060 uspostavlja se okvir za djelovanje EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fonda za pravednu tranziciju, Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama te se njome posebice utvrđuju pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Nadalje, u ovoj je Uredbi potrebno precizirati ciljeve Fonda te utvrditi posebne odredbe o djelovanjima koja se mogu financirati u okviru Fonda.

| (57) | Shema pretfinanciranja za Fond utvrđena je u Uredbi (EU) 2021/1060, a posebna stopa pretfinanciranja utvrđena je u ovoj Uredbi. Osim toga, kako bi se osigurala mogućnost brze reakcije na krizne situacije, primjereno je utvrditi posebnu stopu pretfinanciranja za hitnu pomoć. Shemom pretfinanciranja trebalo bi osigurati da države članice imaju sredstva za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe svojih programa. |
| --- | --- |

(57)

Shema pretfinanciranja za Fond utvrđena je u Uredbi (EU) 2021/1060, a posebna stopa pretfinanciranja utvrđena je u ovoj Uredbi. Osim toga, kako bi se osigurala mogućnost brze reakcije na krizne situacije, primjereno je utvrditi posebnu stopu pretfinanciranja za hitnu pomoć. Shemom pretfinanciranja trebalo bi osigurati da države članice imaju sredstva za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe svojih programa.

| (58) | Vrste financiranja i načini izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i postignu rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove kontrola, administrativna opterećenja i rizik od neusklađenosti. Prilikom tog odabira trebalo bi razmotriti uporabu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Vrste financiranja i načini izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i postignu rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove kontrola, administrativna opterećenja i rizik od neusklađenosti. Prilikom tog odabira trebalo bi razmotriti uporabu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (59) | Kako bi se najbolje iskoristilo načelo jedinstvene revizije, primjereno je utvrditi posebna pravila o kontroli i reviziji projekata čiji su korisnici međunarodne organizacije čije je sustave unutarnje kontrole Komisija pozitivno ocijenila. Za takve bi projekte upravljačka tijela trebala imati mogućnost ograničiti svoje upravljačke provjere pod uvjetom da korisnik pravodobno dostavi sve potrebne podatke i informacije o napretku projekta i o prihvatljivosti povezanih rashoda. Osim toga, ako je projekt koji provodi takva međunarodna organizacija dio revizijskog uzorka, tijelo za reviziju trebalo bi moći obavljati svoj rad u skladu s načelima Međunarodnog standarda za povezane usluge (MSPU) 4400 „Angažmani za obavljanje dogovorenih postupaka u vezi s financijskim informacijama”. |
| --- | --- |

(59)

Kako bi se najbolje iskoristilo načelo jedinstvene revizije, primjereno je utvrditi posebna pravila o kontroli i reviziji projekata čiji su korisnici međunarodne organizacije čije je sustave unutarnje kontrole Komisija pozitivno ocijenila. Za takve bi projekte upravljačka tijela trebala imati mogućnost ograničiti svoje upravljačke provjere pod uvjetom da korisnik pravodobno dostavi sve potrebne podatke i informacije o napretku projekta i o prihvatljivosti povezanih rashoda. Osim toga, ako je projekt koji provodi takva međunarodna organizacija dio revizijskog uzorka, tijelo za reviziju trebalo bi moći obavljati svoj rad u skladu s načelima Međunarodnog standarda za povezane usluge (MSPU) 4400 „Angažmani za obavljanje dogovorenih postupaka u vezi s financijskim informacijama”.

| (60) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (21) i uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (22), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (23) i (EU) 2017/1939 (24), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije.
  Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (25). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi u potpunosti surađivati i pružati svu potrebnu pomoć institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

(60)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (21) i uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (22), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (23) i (EU) 2017/1939 (24), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije.

Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (25). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi u potpunosti surađivati i pružati svu potrebnu pomoć institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije.

| (61) | Trećoj zemlji koja je s Unijom sklopila sporazum o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili podnesenog u toj trećoj zemlji trebalo bi dopustiti da sudjeluje u Fondu pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti. |
| --- | --- |

(61)

Trećoj zemlji koja je s Unijom sklopila sporazum o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili podnesenog u toj trećoj zemlji trebalo bi dopustiti da sudjeluje u Fondu pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti.

| (62) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna Unije s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada, neizravnog izvršenja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. |
| --- | --- |

(62)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna Unije s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada, neizravnog izvršenja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije.

| (63) | Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (26) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama ili područjima prihvatljivi su za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani. |
| --- | --- |

(63)

Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (26) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama ili područjima prihvatljivi su za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani.

| (64) | Na temelju članka 349. UFEU-a i u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., relevantne države članice trebale bi osigurati da se njihovim nacionalnim strategijama i programima pristupa rješavanju posebnih izazova u upravljanju migracijama s kojima se suočavaju najudaljenije regije. S pomoću Fonda te bi države članice trebalo podupirati odgovarajućim sredstvima kako bi tim regijama pomogle u održivom upravljanju migracijama i rješavanju mogućih situacija pritiska. |
| --- | --- |

(64)

Na temelju članka 349. UFEU-a i u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., relevantne države članice trebale bi osigurati da se njihovim nacionalnim strategijama i programima pristupa rješavanju posebnih izazova u upravljanju migracijama s kojima se suočavaju najudaljenije regije. S pomoću Fonda te bi države članice trebalo podupirati odgovarajućim sredstvima kako bi tim regijama pomogle u održivom upravljanju migracijama i rješavanju mogućih situacija pritiska.

| (65) | Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (27) trebalo bi provesti evaluaciju Fonda na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti bi zahtjevi trebali uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Fonda u praksi. Radi mjerenja postignućâ Fonda trebalo bi uspostaviti pokazatelje i povezane ciljne vrijednosti u vezi sa svakim specifičnim ciljem Fonda. Ti bi pokazatelji trebali obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje. |
| --- | --- |

(65)

Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (27) trebalo bi provesti evaluaciju Fonda na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti bi zahtjevi trebali uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Fonda u praksi. Radi mjerenja postignućâ Fonda trebalo bi uspostaviti pokazatelje i povezane ciljne vrijednosti u vezi sa svakim specifičnim ciljem Fonda. Ti bi pokazatelji trebali obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje.

| (66) | S pomoću pokazateljâ i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Fonda u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 i ove Uredbe. Počevši od 2023., države članice trebale bi Komisiji dostavljati godišnja izvješća o uspješnosti koja obuhvaćaju posljednju obračunsku godinu. Ta izvješća trebala bi sadržavati informacije o napretku ostvarenom u provedbi programâ država članica. Države članice trebale bi Komisiji dostavljati i sažetke tih izvješća. Komisija bi trebala te sažetke prevesti na sve službene jezike Unije i objaviti ih na svojim internetskim stranicama zajedno s poveznicama na internetske stranice država članica iz Uredbe (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(66)

S pomoću pokazateljâ i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Fonda u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 i ove Uredbe. Počevši od 2023., države članice trebale bi Komisiji dostavljati godišnja izvješća o uspješnosti koja obuhvaćaju posljednju obračunsku godinu. Ta izvješća trebala bi sadržavati informacije o napretku ostvarenom u provedbi programâ država članica. Države članice trebale bi Komisiji dostavljati i sažetke tih izvješća. Komisija bi trebala te sažetke prevesti na sve službene jezike Unije i objaviti ih na svojim internetskim stranicama zajedno s poveznicama na internetske stranice država članica iz Uredbe (EU) 2021/1060.

| (67) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (28) i obveze u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, djelovanjima u okviru ove Uredbe trebalo bi doprinijeti ostvarivanju cilja da se 30 % svih rashoda u okviru višegodišnjeg financijskog okvira utroši na uključivanje klimatskih ciljeva i ambicije da se 7,5 % proračuna odnosi na rashode u području bioraznolikosti u 2024. i 10 % u 2026. i 2027., uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. Fondom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se poštuju klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te kojima se ne bi bitno naštetilo okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (29). |
| --- | --- |

(67)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (28) i obveze u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, djelovanjima u okviru ove Uredbe trebalo bi doprinijeti ostvarivanju cilja da se 30 % svih rashoda u okviru višegodišnjeg financijskog okvira utroši na uključivanje klimatskih ciljeva i ambicije da se 7,5 % proračuna odnosi na rashode u području bioraznolikosti u 2024. i 10 % u 2026. i 2027., uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. Fondom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se poštuju klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te kojima se ne bi bitno naštetilo okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (29).

| (68) | Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (30) i svaki akt primjenjiv na programsko razdoblje 2014.–2020. trebali bi se i dalje primjenjivati na programe i projekte koji primaju potporu u okviru Fonda tijekom programskog razdoblja 2014.–2020. S obzirom na to da se razdoblje provedbe Uredbe (EU) br. 514/2014 preklapa s programskim razdobljem obuhvaćenim ovom Uredbom i kako bi se osigurao kontinuitet u provedbi određenih projekata odobrenih tom uredbom, trebalo bi utvrditi odredbe za provedbu projekata u fazama. Svaka pojedinačna faza projekta trebala bi se provoditi u skladu s pravilima programskog razdoblja tijekom kojeg projekt prima sredstva. |
| --- | --- |

(68)

Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (30) i svaki akt primjenjiv na programsko razdoblje 2014.–2020. trebali bi se i dalje primjenjivati na programe i projekte koji primaju potporu u okviru Fonda tijekom programskog razdoblja 2014.–2020. S obzirom na to da se razdoblje provedbe Uredbe (EU) br. 514/2014 preklapa s programskim razdobljem obuhvaćenim ovom Uredbom i kako bi se osigurao kontinuitet u provedbi određenih projekata odobrenih tom uredbom, trebalo bi utvrditi odredbe za provedbu projekata u fazama. Svaka pojedinačna faza projekta trebala bi se provoditi u skladu s pravilima programskog razdoblja tijekom kojeg projekt prima sredstva.

| (69) | Kako bi se dopunili i izmijenili elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s popisom djelovanja prihvatljivih za potporu iz Priloga III., popisom djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV., operativnom potporom iz Priloga VII. i daljnjim razvojem okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(69)

Kako bi se dopunili i izmijenili elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s popisom djelovanja prihvatljivih za potporu iz Priloga III., popisom djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV., operativnom potporom iz Priloga VII. i daljnjim razvojem okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (70) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (31). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice obveze u pogledu pružanja informacija Komisiji, a savjetodavni postupak trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata koji se odnose na detaljne aranžmane za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu. Komisija bi trebala donijeti provedbene akte koji se odmah primjenjuju i koji se odnose na donošenje odluka o dodjeli hitne pomoći predviđene ovom Uredbom kada, u opravdanim slučajevima povezanima s prirodom i svrhom takve pomoći, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi. |
| --- | --- |

(70)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (31). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice obveze u pogledu pružanja informacija Komisiji, a savjetodavni postupak trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata koji se odnose na detaljne aranžmane za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu. Komisija bi trebala donijeti provedbene akte koji se odmah primjenjuju i koji se odnose na donošenje odluka o dodjeli hitne pomoći predviđene ovom Uredbom kada, u opravdanim slučajevima povezanima s prirodom i svrhom takve pomoći, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi.

| (71) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(71)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (72) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(72)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (73) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(73)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (74) | U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva mogu se dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli nanijeti štetu interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. trebalo bi biti moguće da se troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela smatraju prihvatljivima za financiranje sredstvima Unije od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć. |
| --- | --- |

(74)

U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva mogu se dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli nanijeti štetu interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. trebalo bi biti moguće da se troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela smatraju prihvatljivima za financiranje sredstvima Unije od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć.

| (75) | Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (32). |
| --- | --- |

(75)

Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (32).

| (76) | Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021., |
| --- | --- |

(76)

Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja Fond za azil, migracije i integraciju („Fond”) za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

Ovom se Uredbom utvrđuju ciljevi Fonda, proračun za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za pružanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „podnositelj zahtjeva za međunarodnu zaštitu” znači podnositelj zahtjeva kako je definiran u članku 2. točki (c) Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (33); |
| --- | --- |

1.

„podnositelj zahtjeva za međunarodnu zaštitu” znači podnositelj zahtjeva kako je definiran u članku 2. točki (c) Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (33);

33

| 2. | „korisnik međunarodne zaštite” znači korisnik međunarodne zaštite kako je definiran u članku 2. točki (b) Direktive 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (34); |
| --- | --- |

2.

„korisnik međunarodne zaštite” znači korisnik međunarodne zaštite kako je definiran u članku 2. točki (b) Direktive 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (34);

34

| 3. | „operacija mješovitog financiranja” znači djelovanja koja se podupiru iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama mješovitog financiranja u smislu članka 2. točke 6. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- |

3.

„operacija mješovitog financiranja” znači djelovanja koja se podupiru iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama mješovitog financiranja u smislu članka 2. točke 6. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

| 4. | „član obitelji” znači svaki državljanin treće zemlje definiran kao član obitelji u pravu Unije relevantnom za područje politike djelovanja koje se podupire u okviru Fonda; |
| --- | --- |

4.

„član obitelji” znači svaki državljanin treće zemlje definiran kao član obitelji u pravu Unije relevantnom za područje politike djelovanja koje se podupire u okviru Fonda;

| 5. | „humanitarni prihvat” znači prihvat slijedom, ako to zatraži država članica, naputka Europskog potpornog ureda za azil (EASO), Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) ili drugog relevantnog međunarodnog tijela, državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva, iz treće zemlje u koju su prisilno raseljeni na državno područje država članica i kojima se odobrava međunarodna zaštita ili priznaje humanitarni status na temelju nacionalnog prava kojim se utvrđuju prava i obveze jednakovrijedni onima iz članaka od 20. do 34. Direktive 2011/95/EU za korisnike supsidijarne zaštite; |
| --- | --- |

5.

„humanitarni prihvat” znači prihvat slijedom, ako to zatraži država članica, naputka Europskog potpornog ureda za azil (EASO), Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) ili drugog relevantnog međunarodnog tijela, državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva, iz treće zemlje u koju su prisilno raseljeni na državno područje država članica i kojima se odobrava međunarodna zaštita ili priznaje humanitarni status na temelju nacionalnog prava kojim se utvrđuju prava i obveze jednakovrijedni onima iz članaka od 20. do 34. Direktive 2011/95/EU za korisnike supsidijarne zaštite;

| 6. | „operativna potpora” znači dio dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrebljavati kao potpora tijelima javne vlasti koja su nadležna za provedbu zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge za Uniju; |
| --- | --- |

6.

„operativna potpora” znači dio dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrebljavati kao potpora tijelima javne vlasti koja su nadležna za provedbu zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge za Uniju;

| 7. | „udaljavanje” znači „udaljavanje” kako je definirano u članku 3. točki 5. Direktive 2008/115/EZ; |
| --- | --- |

7.

„udaljavanje” znači „udaljavanje” kako je definirano u članku 3. točki 5. Direktive 2008/115/EZ;

| 8. | „preseljenje” znači prihvat slijedom naputka UNHCR-a, državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva iz treće zemlje u koju su raseljeni na državno područje država članica te kojima se odobrava međunarodna zaštita i koji imaju pristup trajnom rješenju u skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

8.

„preseljenje” znači prihvat slijedom naputka UNHCR-a, državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva iz treće zemlje u koju su raseljeni na državno područje država članica te kojima se odobrava međunarodna zaštita i koji imaju pristup trajnom rješenju u skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom;

| 9. | „vraćanje” znači vraćanje kako je definirano u članku 3. točki 3. Direktive 2008/115/EZ; |
| --- | --- |

9.

„vraćanje” znači vraćanje kako je definirano u članku 3. točki 3. Direktive 2008/115/EZ;

| 10. | „posebna djelovanja” znači transnacionalni ili nacionalni projekti koji donose dodanu vrijednost Unije u skladu s ciljevima Fonda za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe; |
| --- | --- |

10.

„posebna djelovanja” znači transnacionalni ili nacionalni projekti koji donose dodanu vrijednost Unije u skladu s ciljevima Fonda za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe;

| 11. | „državljanin treće zemlje” znači svaka osoba, uključujući osobe bez državljanstva ili osobe neutvrđene nacionalnosti, koja nije građanin Unije kako je definiran u članku 20. stavku 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

11.

„državljanin treće zemlje” znači svaka osoba, uključujući osobe bez državljanstva ili osobe neutvrđene nacionalnosti, koja nije građanin Unije kako je definiran u članku 20. stavku 1. UFEU-a;

| 12. | „maloljetnik bez pratnje” znači maloljetnik bez pratnje kako je definiran u članku 2. točki (l) Direktive 2011/95/EU; |
| --- | --- |

12.

„maloljetnik bez pratnje” znači maloljetnik bez pratnje kako je definiran u članku 2. točki (l) Direktive 2011/95/EU;

| 13. | „djelovanja Unije” znači transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju koji se provode u skladu s ciljevima Fonda; |
| --- | --- |

13.

„djelovanja Unije” znači transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju koji se provode u skladu s ciljevima Fonda;

| 14. | „ranjiva osoba” znači bilo koja osoba definirana kao ranjiva osoba u pravu Unije relevantnom za područje politike djelovanja koje se podupire u okviru Fonda. |
| --- | --- |

14.

„ranjiva osoba” znači bilo koja osoba definirana kao ranjiva osoba u pravu Unije relevantnom za područje politike djelovanja koje se podupire u okviru Fonda.

Članak 3.

Ciljevi Fonda

1.   Cilj politike Fonda jest doprinijeti učinkovitom upravljanju migracijskim tokovima te provedbi, jačanju i razvoju zajedničke politike azila i zajedničke politike useljavanja, u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i uz potpuno poštovanje međunarodnih obveza Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke.

2.   U okviru cilja politike utvrđenog u stavku 1. Fondom se doprinosi sljedećim specifičnim ciljevima:

| (a) | jačanju i razvoju svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegovu vanjsku dimenziju; |
| --- | --- |

(a)

jačanju i razvoju svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegovu vanjsku dimenziju;

| (b) | jačanju i razvoju zakonitih migracija u države članice u skladu s njihovim gospodarskim i socijalnim potrebama te doprinosu učinkovitoj integraciji i socijalnoj uključenosti državljana trećih zemalja i njihovu promicanju; |
| --- | --- |

(b)

jačanju i razvoju zakonitih migracija u države članice u skladu s njihovim gospodarskim i socijalnim potrebama te doprinosu učinkovitoj integraciji i socijalnoj uključenosti državljana trećih zemalja i njihovu promicanju;

| (c) | doprinosu suzbijanju nezakonitih migracija, poboljšanju učinkovitog, sigurnog i dostojanstvenog vraćanja i ponovnog prihvata te doprinosu učinkovitoj početnoj reintegraciji u trećim zemljama i njezinu promicanju; |
| --- | --- |

(c)

doprinosu suzbijanju nezakonitih migracija, poboljšanju učinkovitog, sigurnog i dostojanstvenog vraćanja i ponovnog prihvata te doprinosu učinkovitoj početnoj reintegraciji u trećim zemljama i njezinu promicanju;

| (d) | jačanju solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, posebno u korist onih država članica na koje najviše utječu izazovi u području migracija i azila, među ostalim putem praktične suradnje. |
| --- | --- |

(d)

jačanju solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, posebno u korist onih država članica na koje najviše utječu izazovi u području migracija i azila, među ostalim putem praktične suradnje.

3.   U okviru specifičnih ciljeva utvrđenih u stavku 2. Fond se provodi s pomoću provedbenih mjera navedenih u Prilogu II.

Članak 4.

Partnerstvo

Partnerstva za potrebe Fonda, u skladu s člankom 8. stavkom 1.Uredbe (EU) 2021/1060, obuhvaćaju regionalna, lokalna, gradska i druga tijela javne vlasti ili udruge koje predstavljaju ta tijela, relevantne međunarodne organizacije, nevladine organizacije poput organizacija koje se bave izbjeglicama i organizacija koje vode migranti, kao i nacionalne institucije za ljudska prava i tijela za jednakost te gospodarske i socijalne partnere.

Članak 5.

Područje primjene potpore

1.   U okviru njegovih ciljeva i u skladu s provedbenim mjerama navedenima u Prilogu II. Fondom se posebno podupiru djelovanja navedena u Prilogu III.

Kako bi se suočila s nepredviđenim ili novim okolnostima Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 37. radi izmjene popisa djelovanja iz Priloga III. kako bi na njega dodala nova djelovanja.

2.   Radi ostvarenja njegovih ciljeva Fondom se prema potrebi mogu podupirati, u skladu s prioritetima Unije, djelovanja kako su navedena u Prilogu III. u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama, u skladu s člankom 7. ili 24., ovisno o slučaju.

3.   U pogledu djelovanja u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama, Komisija i države članice, zajedno s Europskom službom za vanjsko djelovanje, u skladu sa svojim odgovornostima, osiguravaju usklađenost s relevantnim politikama, strategijama i instrumentima Unije. Posebno osiguravaju da djelovanja u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama:

| (a) | provode se u sinergiji i u skladu s drugim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru drugim instrumentima Unije; |
| --- | --- |

(a)

provode se u sinergiji i u skladu s drugim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru drugim instrumentima Unije;

| (b) | koherentna su s vanjskom politikom Unije, poštuju načelo koherentnosti politika radi razvoja i u skladu su sa strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili dotičnu zemlju; |
| --- | --- |

(b)

koherentna su s vanjskom politikom Unije, poštuju načelo koherentnosti politika radi razvoja i u skladu su sa strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili dotičnu zemlju;

| (c) | fokusirana su na mjere koje nisu usmjerene na razvoj; i |
| --- | --- |

(c)

fokusirana su na mjere koje nisu usmjerene na razvoj; i

| (d) | služe interesima unutarnjih politika Unije i u skladu su s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. |
| --- | --- |

(d)

služe interesima unutarnjih politika Unije i u skladu su s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije.

4.   Ciljevima Fonda podupiru se djelovanja usmjerena na jednu ili više ciljnih skupina unutar područja primjene članaka 78. i 79. UFEU-a.

Članak 6.

Rodna ravnopravnost i nediskriminacija

1.   Države članice i Komisija osiguravaju integraciju rodne perspektive te uzimanje u obzir i promicanje rodne ravnopravnosti i rodno osviještene politike tijekom pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije programâ i projekata koji se podupiru u okviru Fonda te izvješćivanja o njima.

2.   Države članice i Komisija poduzimaju odgovarajuće korake kako bi isključile svaki oblik diskriminacije zabranjen člankom 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) tijekom pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije programâ i projekata koji se podupiru u okviru Fonda te izvješćivanja o njima.

Članak 7.

Treće zemlje pridružene Fondu

1.   Fond je otvoren za treće zemlje koje ispunjavaju kriterije navedene u stavku 2. u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnom sporazumu o sudjelovanju treće zemlje u Fondu.

2.   Kako bi treća zemlja bila prihvatljiva za pridruživanje Fondu kako je navedeno u stavku 1., ona mora s Unijom imati sklopljen sporazum o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili podnesenog u toj trećoj zemlji.

3.   Posebni sporazum o sudjelovanju određene treće zemlje u Fondu barem:

| (a) | omogućuje suradnju s državama članicama i institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u području azila, migracija i vraćanja u duhu načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti; |
| --- | --- |

(a)

omogućuje suradnju s državama članicama i institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u području azila, migracija i vraćanja u duhu načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti;

| (b) | temelji se, tijekom cijelog trajanja Fonda, na načelima zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava,; |
| --- | --- |

(b)

temelji se, tijekom cijelog trajanja Fonda, na načelima zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava,;

| (c) | osigurava pravednu ravnotežu u pogledu doprinosâ treće zemlje koja sudjeluje u Fondu i koristi za tu treću zemlju; |
| --- | --- |

(c)

osigurava pravednu ravnotežu u pogledu doprinosâ treće zemlje koja sudjeluje u Fondu i koristi za tu treću zemlju;

| (d) | utvrđuje uvjete za sudjelovanje u Fondu, uključujući izračun financijskih doprinosa Fondu, i povezanim administrativnim troškovima; |
| --- | --- |

(d)

utvrđuje uvjete za sudjelovanje u Fondu, uključujući izračun financijskih doprinosa Fondu, i povezanim administrativnim troškovima;

| (e) | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka u pogledu Fonda; |
| --- | --- |

(e)

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka u pogledu Fonda;

| (f) | jamči prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese; |
| --- | --- |

(f)

jamči prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese;

| (g) | predviđa da treća zemlja odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu dodijeli potrebna prava i potreban pristup u skladu s člankom 8. |
| --- | --- |

(g)

predviđa da treća zemlja odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu dodijeli potrebna prava i potreban pristup u skladu s člankom 8.

Doprinosi iz prvog podstavka točke (d) čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe.

Članak 8.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u Fondu prema odluci donesenoj na temelju međunarodnog sporazuma ili sudjeluje na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, ta treća zemlja odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu dodjeljuje potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. Kada je riječ o OLAF-u, takva prava uključuju pravo provedbe istraga, među ostalim provjera i inspekcija na terenu, kako je predviđeno u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013.

POGLAVLJE II.

FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR

ODJELJAK 1.

Zajedničke odredbe

Članak 9.

Opća načela

1.   Potporom koja se pruža u okviru Fonda dopunjuju se nacionalne, regionalne i lokalne intervencije i ona je usmjerena na osiguravanje dodane vrijednosti Unije ostvarenju ciljeva Fonda.

2.   Komisija i države članice osiguravaju da je potpora koja se pruža u okviru Fonda i koju pružaju države članice u skladu s relevantnim djelovanjima, politikama i prioritetima Unije te da je komplementarna potpori koja se pruža u okviru drugih instrumenata Unije, posebice vanjskih instrumenata, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR).

3.   Fond se provodi u okviru izravnog, podijeljenog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkama (a), (b) i (c) Financijske uredbe.

Članak 10.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 9 882 000 000 EUR u tekućim cijenama.

2.   Financijska omotnica upotrebljava se kako slijedi:

| (a) | 6 270 000 000 EUR dodjeljuje se programima država članica; |
| --- | --- |

(a)

6 270 000 000 EUR dodjeljuje se programima država članica;

| (b) | 3 612 000 000 EUR dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 11. |
| --- | --- |

(b)

3 612 000 000 EUR dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 11.

3.   Najviše 0,42 % financijske omotnice dodjeljuje se tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije, kako je navedeno u članku 35. Uredbe (EU) 2021/1060.

4.   U skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2021/1060, najviše 5 % ukupnih početnih sredstava dodijeljenih državi članici iz bilo kojeg fonda iz te uredbe u okviru podijeljenog upravljanja može se prenijeti u Fond u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja na zahtjev države članice. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka. Ta se sredstva upotrebljavaju u korist dotične države članice.

Članak 11.

Opće odredbe o provedbi tematskog instrumenta

1.   Iznos iz članka 10. stavka 2. točke (b) dodjeljuje se fleksibilno putem tematskog instrumenta uporabom podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja kako je navedeno u programima rada. S obzirom na unutarnju prirodu Fonda, tematski instrument prvenstveno služi unutarnjoj politici Unije u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u članku 3. stavku 2.

Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove sljedeće komponente:

| (a) | posebna djelovanja; |
| --- | --- |

(a)

posebna djelovanja;

| (b) | djelovanja Unije; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja Unije;

| (c) | hitnu pomoć kako je navedeno u članku 31.; |
| --- | --- |

(c)

hitnu pomoć kako je navedeno u članku 31.;

| (d) | preseljenje i humanitarni prihvat; |
| --- | --- |

(d)

preseljenje i humanitarni prihvat;

| (e) | potporu državama članicama za transfer podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite u okviru napora solidarnosti kako je navedeno u članku 20.; i |
| --- | --- |

(e)

potporu državama članicama za transfer podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite u okviru napora solidarnosti kako je navedeno u članku 20.; i

| (f) | Europsku migracijsku mrežu kako je navedeno u članku 26. |
| --- | --- |

(f)

Europsku migracijsku mrežu kako je navedeno u članku 26.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije, kako je navedeno u članku 35. Uredbe (EU) 2021/1060, također prima potporu iz iznosa iz članka 10. stavka 2. točke (b) ove Uredbe.

2.   Sredstva iz tematskog instrumenta usmjerena su na prioritete s velikom dodanom vrijednošću Unije ili se upotrebljavaju za odgovor na hitne potrebe u skladu s dogovorenim prioritetima Unije kako je navedeno u Prilogu II.

Sredstvima iz prvog podstavka ovog stavka, uz iznimku sredstava koja se upotrebljavaju za hitnu pomoć u skladu s člankom 31. stavkom 1. prvim podstavkom točkama (a) i (b), podupiru se samo djelovanja navedena u Prilogu III., uključujući preseljenje i humanitarni prihvat u skladu s člankom 19. kao dio vanjske dimenzije migracijske politike Unije.

3.   Komisija surađuje s organizacijama civilnog društva i relevantnim mrežama, posebno u cilju pripreme i evaluacije programâ rada za djelovanja Unije koja se financiraju u okviru Fonda.

4.   Najmanje 20 % sredstava iz početne dodjele tematskom instrumentu dodjeljuje se za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (d).

5.   Ako se sredstva iz tematskog instrumenta pružaju državama članicama u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja, Komisija osigurava da se ne odabiru projekti na koje se odnosi obrazloženo mišljenje koje je dala Komisija u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a kojim se dovodi u sumnju zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost projekata.

6.   Za potrebe članka 23. i članka 24. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/1060, ako se sredstva iz tematskog instrumenta izvršavaju u okviru podijeljenog upravljanja, dotična država članica osigurava da se na predviđena djelovanja ne odnosi obrazloženo mišljenje koje je dala Komisija u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a kojim se dovodi u sumnju zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost djelovanja, a Komisija procjenjuje odnosi li se to mišljenje na predviđena djelovanja.

7.   Komisija utvrđuje ukupni iznos koji se stavlja na raspolaganje za tematski instrument u okviru godišnjih odobrenih sredstava iz proračuna Unije.

8.   Komisija provedbenim aktima donosi odluke o financiranju za tematski instrument, kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe, u kojima utvrđuje ciljeve i djelovanja koji se trebaju podupirati i iznose za svaku od komponenata iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka. U odlukama o financiranju navodi se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. Odluke o financiranju mogu biti godišnje ili višegodišnje i mogu obuhvaćati jednu ili više komponenata tematskog instrumenta iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 38. stavka 3. ove Uredbe.

9.   Tematskim instrumentom posebice se podupiru djelovanja obuhvaćena provedbenom mjerom 2. (d) iz Priloga II. koja provode nacionalna, regionalna i lokalna tijela ili organizacije civilnog društva. U tom pogledu najmanje 5 % početne dodjele tematskom instrumentu namijenjeno je mjerama integracije koje provode lokalna i regionalna tijela.

10.   Komisija osigurava da je raspodjela sredstava između specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. pravedna i transparentna. Komisija izvješćuje o uporabi i raspodjeli tematskog instrumenta među komponentama iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka, među ostalim i o potpori koja se pruža djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama u okviru djelovanjâ Unije.

11.   Nakon donošenja odluke o financiranju kako je navedeno u stavku 8. Komisija može na odgovarajući način izmijeniti programe država članica.

ODJELJAK 2.

Potpora i izvršenje u okviru podijeljenog upravljanja

Članak 12.

Područje primjene

1.   Ovaj odjeljak primjenjuje se na iznos iz članka 10. stavka 2. točke (a) i dodatna sredstva koja se trebaju izvršavati u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s odlukom o financiranju za tematski instrument iz članka 11.

2.   Potpora iz ovog odjeljka izvršava se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe i Uredbom (EU) 2021/1060.

Članak 13.

Proračunska sredstva

1.   Iznos iz članka 10. stavka 2. točke (a) dodjeljuje se programima država članica okvirno kako slijedi:

| (a) | 5 225 000 000 EUR u skladu s Prilogom I.; |
| --- | --- |

(a)

5 225 000 000 EUR u skladu s Prilogom I.;

| (b) | 1 045 000 000 EUR za prilagodbu sredstava dodijeljenih programima država članica iz članka 17. stavka 1. |
| --- | --- |

(b)

1 045 000 000 EUR za prilagodbu sredstava dodijeljenih programima država članica iz članka 17. stavka 1.

2.   Ako iznos iz stavka 1. točke (b) ovog članka nije dodijeljen u cijelosti, preostali iznos može se dodati iznosu iz članka 10. stavka 2. točke (b).

Članak 14.

Pretfinanciranje

1.   U skladu s člankom 90. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060, pretfinanciranje za Fond isplaćuje se u godišnjim obrocima prije 1. srpnja svake godine, ovisno o raspoloživosti sredstava, kako slijedi:

| (a) | 2021.: 4 %; |
| --- | --- |

(a)

2021.: 4 %;

| (b) | 2022.: 3 %; |
| --- | --- |

(b)

2022.: 3 %;

| (c) | 2023.: 5 %; |
| --- | --- |

(c)

2023.: 5 %;

| (d) | 2024.: 5 %; |
| --- | --- |

(d)

2024.: 5 %;

| (e) | 2025.: 5 %; |
| --- | --- |

(e)

2025.: 5 %;

| (f) | 2026.: 5 %. |
| --- | --- |

(f)

2026.: 5 %.

2.   Ako je program države članice donesen nakon 1. srpnja 2021., raniji obroci isplaćuju se u godini njegova donošenja.

Članak 15.

Stope sufinanciranja

1.   Doprinos iz proračuna Unije ne premašuje 75 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekt.

2.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekte koji se provode u okviru posebnih djelovanja.

3.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za djelovanja navedena u Prilogu IV.

4.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za operativnu potporu.

5.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za hitnu pomoć kako je navedena u članku 31.

6.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za tehničku pomoć na inicijativu država članica u okviru ograničenja utvrđenih u članku 36. stavku 5. točki (b) podtočki vi. Uredbe (EU) 2021/1060.

7.   U odluci Komisije o odobrenju programa države članice utvrđuju se stopa sufinanciranja i najveći mogući iznos potpore iz Fonda za vrste djelovanja obuhvaćene doprinosom iz stavaka od 1. do 6.

8.   U odluci Komisije o odobrenju programa države članice navodi se za svaku vrstu djelovanja primjenjuje li se stopa sufinanciranja u odnosu na:

| (a) | ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos; ili |
| --- | --- |

(a)

ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos; ili

| (b) | samo javni doprinos. |
| --- | --- |

(b)

samo javni doprinos.

Članak 16.

Programi država članica

1.   Svaka država članica osigurava da su prioriteti obuhvaćeni u njezinu programu u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području azila i upravljanja migracijama i da odgovaraju na te prioritete i izazove te da su potpuno u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i dogovorenim prioritetima Unije, uz puno poštovanje međunarodnih obveza Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke. Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere navedene u Prilogu II. prikladno obuhvaćene u njihovim programima.

S obzirom na to unutarnju prirodu Fonda, programi država članica prvenstveno služe unutarnjoj politici Unije u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u članku 3. stavku 2. ove Uredbe.

Komisija procjenjuje programe država članica u skladu s člankom 23. Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   U okviru sredstava dodijeljenih u članku 13. stavku 1. i ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka, svaka država članica u okviru svojeg programa dodjeljuje:

| (a) | najmanje 15 % svojih dodijeljenih sredstava za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a); i |
| --- | --- |

(a)

najmanje 15 % svojih dodijeljenih sredstava za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a); i

| (b) | najmanje 15 % svojih dodijeljenih sredstava za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b). |
| --- | --- |

(b)

najmanje 15 % svojih dodijeljenih sredstava za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b).

3.   Država članica može dodijeliti manje od minimalnih postotaka iz stavka 2. samo ako u svojem programu navede detaljno objašnjenje zbog čega se dodjelom sredstava ispod te razine ne bi ugrozilo ostvarenje relevantnog cilja.

4.   Komisija osigurava da se znanje i stručnost relevantnih decentraliziranih agencija, posebno EASO-a, Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i Agencije Europske unije za temeljna prava osnovane Uredbom Vijeća (EZ) br. 168/2007 (35), u ranoj fazi i pravodobno uzmu u obzir u pogledu područja njihove nadležnosti pri razvoju programâ država članica.

5.   Komisija može, prema potrebi, uključiti relevantne decentralizirane agencije, među ostalim i one iz stavka 4., u zadaće praćenja i evaluacije navedene u odjeljku 5., posebice kako bi osigurala da su djelovanja koja se provode uz potporu iz Fonda u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i s dogovorenim prioritetima Unije.

6.   Nakon donošenja preporuka u okviru područja primjene ove Uredbe u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 dotična država članica, prema potrebi, zajedno s Komisijom razmatra kako provesti te nalaze i preporuke u okviru svojeg programa uz potporu iz Fonda.

Komisija se također može, prema potrebi, osloniti na stručno znanje decentraliziranih agencija o posebnim pitanjima koja su u nadležnosti tih agencija.

7.   Program dotične države članice mijenja se prema potrebi u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/1060 kako bi se u obzir uzele preporuke iz stavka 6. ovog članka.

8.   U suradnji i uz savjetovanje s Komisijom i relevantnim decentraliziranim agencijama u pogledu područja njihove nadležnosti, dotična država članica može preraspodijeliti sredstva u okviru svojeg programa s ciljem provedbe preporuka iz stavka 6. ako te preporuke imaju financijske posljedice.

9.   Države članice u svojim programima osobito nastoje provoditi djelovanja prihvatljiva za više stope sufinanciranja navedena u Prilogu IV. U slučaju nepredviđenih ili novih okolnosti ili radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 37. kako bi izmijenila popis djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV.

10.   Programima država članica može se omogućiti uključivanje najbližih srodnika osoba na koje se odnose mjere integracije iz Priloga III. u mjeri u kojoj je to nužno za djelotvornu provedbu tih mjera.

11.   Ako država članica odluči provoditi projekt s trećom zemljom ili u trećoj zemlji, uz potporu iz Fonda, dotična država članica savjetuje se s Komisijom prije odobrenja projekta.

12.   Programiranje iz članka 22. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/1060 temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u tablici 1. Priloga VI. ovoj Uredbi i uključuje okvirnu raščlambu programiranih sredstava prema vrsti intervencije u okviru svakog specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. ove Uredbe.

Članak 17.

Preispitivanje sredinom programskog razdoblja

1.   Komisija 2024. dodjeljuje programima dotičnih država članica dodatni iznos iz članka 13. stavka 1. točke (b) u skladu s kriterijima iz stavka 1. točke (b) i stavaka od 2. do 5. Priloga I. Financiranje se primjenjuje od 1. siječnja 2025.

2.   Ako najmanje 10 % početno dodijeljenih sredstava za program iz članka 13. stavka 1. točke (a) ove Uredbe nije pokriveno zahtjevima za plaćanja podnesenima u skladu s člankom 91. Uredbe (EU) 2021/1060, dotična država članica nije prihvatljiva za primanje dodatnih dodijeljenih sredstava za svoj program iz članka 13. stavka 1. točke (b) ove Uredbe.

3.   Pri dodjeli sredstava iz tematskog instrumenta iz članka 11. ove Uredbe od 1. siječnja 2025., Komisija uzima u obzir napredak država članica u ostvarivanju ključnih etapa okvira uspješnosti iz članka 16. Uredbe (EU) 2021/1060 i utvrđene nedostatke u provedbi.

Članak 18.

Posebna djelovanja

1.   Država članica može uz svoja dodijeljena sredstva izračunana u skladu s člankom 13. stavkom 1. primiti sredstva za posebna djelovanja, pod uvjetom da se ta sredstva namijene kao takva u njezinom programu i da se upotrijebe kako bi se doprinijelo provedbi ciljeva Fonda.

2.   Sredstva za posebna djelovanja ne smiju se upotrebljavati za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima i kako je odobrila Komisija izmjenom programa države članice.

Članak 19.

Sredstva za preseljenje i humanitarni prihvat

1.   Države članice, uz dodijeljena sredstva na temelju članka 13. stavka 1. točke (a), primaju iznos od 10 000 EUR za svaku osobu koja je prihvaćena u okviru preseljenja.

2.   Države članice, uz dodijeljena sredstva na temelju članka 13. stavka 1. točke (a), primaju iznos od 6 000 EUR za svaku osobu koja je prihvaćena u okviru humanitarnog prihvata.

3.   Iznos iz stavka 2. povećava se na 8 000 EUR za svaku osobu prihvaćenu u okviru humanitarnog prihvata koja pripada jednoj od sljedećih skupina ranjivih osoba ili više njih:

| (a) | ugrožene žene i djeca; |
| --- | --- |

(a)

ugrožene žene i djeca;

| (b) | maloljetnici bez pratnje; |
| --- | --- |

(b)

maloljetnici bez pratnje;

| (c) | osobe sa zdravstvenim potrebama za čije je zadovoljavanje nužan humanitarni prihvat; |
| --- | --- |

(c)

osobe sa zdravstvenim potrebama za čije je zadovoljavanje nužan humanitarni prihvat;

| (d) | osobe kojima je potreban humanitarni prihvat zbog potrebe pravne ili fizičke zaštite, uključujući žrtve nasilja ili mučenja. |
| --- | --- |

(d)

osobe kojima je potreban humanitarni prihvat zbog potrebe pravne ili fizičke zaštite, uključujući žrtve nasilja ili mučenja.

4.   Ako država članica prihvati osobu koja pripada u više od jedne od kategorija iz stavaka 2. i 3., za nju prima iznos samo jednom.

5.   Ovisno o slučaju, države članice također mogu biti prihvatljive za primanje odgovarajućih iznosa za članove obitelji osoba iz stavaka 1., 2. i 3. ako su ti članovi obitelji prihvaćeni kako bi se osiguralo jedinstvo obitelji.

6.   Iznosi iz ovog članka u obliku su financiranja koje nije povezano s troškovima u skladu s člankom 125. Financijske uredbe.

7.   Iznosi iz stavaka 1., 2., 3. i 5. dodjeljuju se programu države članice prvi put u odluci o financiranju kojom se odobrava taj program. Ti se iznosi ne upotrebljavaju za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima kako ih odobri Komisija izmjenom tog programa. Ti se iznosi mogu uključiti u zahtjeve za plaćanje koji se dostavljaju Komisiji pod uvjetom da je osoba za koju je iznos dodijeljen stvarno preseljena ili prihvaćena.

8.   Države članice, u svrhu kontrole i revizije, čuvaju informacije potrebne za pravilnu identifikaciju preseljenih ili prihvaćenih osoba i utvrđivanje datuma njihova preseljenja ili prihvata.

9.   Kako bi se uzelo u obzir trenutačne stope inflacije, relevantan razvoj u području preseljenja i druge faktore koji bi mogli optimizirati upotrebu financijskog poticaja koji predstavljaju iznosi iz stavaka 1., 2. i 3. ovog članka, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 37. radi prilagođavanja tih iznosa, ako se to smatra prikladnim, i u okviru granica raspoloživih sredstava.

Članak 20.

Sredstva za transfer podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite

1.   Država članica prima, uz dodijeljena sredstva na temelju članka 13. stavka 1. ove Uredbe, dodatni iznos od 10 000 EUR za svakog podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je premješten iz druge države članice u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (36) ili kao rezultat sličnog oblika premještanja.

2.   Ovisno o slučaju, države članice također mogu biti prihvatljive za primanje iznosa iz stavka 1. ovog članka za svakog člana obitelji osoba iz tog stavka pod uvjetom da su ti članovi obitelji premješteni kako bi se osiguralo jedinstvo obitelji u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 604/2013 ili su premješteni kao rezultat sličnog oblika premještanja.

3.   Države članice primaju, uz dodijeljena sredstva na temelju članka 13. stavka 1., dodatni iznos od 10 000 EUR za svakog korisnika međunarodne zaštite premještenog iz druge države članice.

4.   Ovisno o slučaju, države članice također mogu biti prihvatljive za primanje odgovarajućih iznosa za članove obitelji osoba iz stavka 3. ako su ti članovi obitelji premješteni kako bi se osiguralo jedinstvo obitelji.

5.   Država članica koja pokriva troškove transfera iz stavaka od 1. do 4. prima doprinos od 500 EUR za svakog podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite premještenog u drugu državu članicu.

6.   Iznosi iz ovog članka u obliku su financiranja koje nije povezano s troškovima u skladu s člankom 125. Financijske uredbe.

7.   Iznosi iz stavaka od 1. do 5. ovog članka dodjeljuju se programu države članice pod uvjetom da je osoba za koju je iznos dodijeljen stvarno premještena u tu državu članicu ili registrirana kao podnositelj zahtjeva u odgovornoj državi članici u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013, kako je primjenjivo. Ti se iznosi ne upotrebljavaju za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima kako ih odobri Komisija izmjenom tog programa.

8.   Države članice, u svrhu kontrole i revizije, čuvaju informacije potrebne za pravilnu identifikaciju premještenih osoba i datuma njihova transfera.

9.   Kako bi se uzelo u obzir trenutačne stope inflacije, relevantan razvoj u području premještanja i druge faktore koji bi mogli optimizirati upotrebu financijskog poticaja koji predstavljaju iznosi iz stavaka 1., 3. i 5. ovog članka, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 37. radi prilagođavanja tih iznosa, ako se to smatra prikladnim, i u okviru granica raspoloživih sredstava.

Članak 21.

Operativna potpora

1.   Država članica može upotrijebiti do 15 % iznosa koji je dodijeljen njezinu programu u okviru Fonda za financiranje operativne potpore u okviru specifičnih ciljeva Fonda.

2.   Kad upotrebljava operativnu potporu, država članica pridržava se relevantne pravne stečevine Unije i Povelje.

3.   Država članica u svojem programu i u godišnjem izvješću o uspješnosti iz članka 35. ove Uredbe pojašnjava na koji će način upotreba operativne potpore doprinijeti ostvarenju ciljeva Fonda. Prije odobrenja programa države članice Komisija procjenjuje početno stanje u državama članicama koje su navele da planiraju upotrebljavati operativnu potporu. Komisija uzima u obzir informacije koje su dostavile te države članice i, prema potrebi, informacije dostupne kao rezultat postupaka praćenja, koji su provedeni u skladu s Uredbom (EU) br. 1053/2013 i koji su unutar područja primjene ove Uredbe.

4.   Operativna potpora usmjerena je na djelovanja pokrivena rashodima kako je utvrđeno u Prilogu VII.

5.   Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima ili radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 37. kako bi izmijenila prihvatljiva djelovanja navedena u Prilogu VII.

Članak 22.

Upravljačke provjere i revizije projekata koje provode međunarodne organizacije

1.   Ovaj se članak primjenjuje na međunarodne organizacije ili njihove agencije iz članka 62. stavka 1. točke (c) podtočke ii. Financijske uredbe čije je sustave, pravila i postupke Komisija pozitivno procijenila na temelju članka 154. stavaka 4. i 7. te uredbe za potrebe neizravnog izvršavanja bespovratnih sredstava koja se financiraju iz proračuna Unije („međunarodne organizacije”).

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 83. prvi stavak točku (a) Uredbe (EU) 2021/1060 i članak 129. Financijske uredbe, ako je međunarodna organizacija korisnik, kako je definiran u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2021/1060, upravljačko tijelo nije dužno provoditi upravljačke provjere iz članka 74. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) 2021/1060, pod uvjetom da međunarodna organizacija upravljačkom tijelu dostavi dokumente iz članka 155. stavka 1. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) Financijske uredbe.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 155. stavak 1. prvi podstavak točku (c) Financijske uredbe, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da je projekt usklađen s primjenjivim pravom i uvjetima za potporu projektu.

4.   Osim toga, ako se troškovi trebaju nadoknaditi na temelju članka 53. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2021/1060, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da:

| (a) | su provjereni računi i dokazi da ih je korisnik platio; |
| --- | --- |

(a)

su provjereni računi i dokazi da ih je korisnik platio;

| (b) | je provjerena računovodstvena evidencija ili da su provjereni računovodstveni kodovi koje korisnik vodi za transakcije povezane s rashodima prijavljenima upravljačkom tijelu. |
| --- | --- |

(b)

je provjerena računovodstvena evidencija ili da su provjereni računovodstveni kodovi koje korisnik vodi za transakcije povezane s rashodima prijavljenima upravljačkom tijelu.

5.   Ako se troškovi moraju nadoknaditi na temelju članka 53. stavka 1. točke (b), točke (c) ili točke (d) Uredbe (EU) 2021/1060, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da su ispunjeni uvjeti za nadoknadu rashoda.

6.   Dokumenti iz članka 155. stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (c) Financijske uredbe dostavljaju se upravljačkom tijelu zajedno sa svakim zahtjevom za plaćanje koji podnese korisnik.

7.   Korisnik svake godine do 15. listopada upravljačkom tijelu dostavlja računovodstvenu dokumentaciju. Računovodstvenoj dokumentaciji prilaže se mišljenje neovisnog revizorskog tijela, sastavljeno u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima. U tom se mišljenju utvrđuje funkcioniraju li uspostavljeni sustavi kontrole pravilno i troškovno učinkovito te jesu li temeljne transakcije zakonite i pravilne. U tom mišljenju također se navodi jesu li se tijekom revizije pojavile dvojbe u vezi s tvrdnjama iznesenima u izjavama rukovodstva koje je podnijela međunarodna organizacija, među ostalim i u vezi s informacijama o sumnjama na prijevaru. Tim mišljenjem pruža se jamstvo da su rashodi uključeni u zahtjeve za plaćanje koje je međunarodna organizacija podnijela upravljačkom tijelu zakoniti i pravilni.

8.   Ne dovodeći u pitanje postojeće mogućnosti za provođenje dodatnih revizija kako je navedeno u članku 127. Financijske uredbe, upravljačko tijelo sastavlja izjavu rukovodstva iz članka 74. stavka 1. prvog podstavka točke (f) Uredbe (EU) 2021/1060. Upravljačko tijelo to čini oslanjajući se na dokumente koje je dostavila međunarodna organizacija u skladu sa stavcima od 2. do 5. i stavkom 7. ovog članka, umjesto da se oslanjanja na upravljačke provjere iz članka 74. stavka 1. te uredbe.

9.   Dokument kojim se utvrđuju uvjeti za potporu iz članka 73. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/1060 uključuje zahtjeve utvrđene u ovom članku.

10.   Stavak 2. ne primjenjuje se a od upravljačkog tijela zahtijeva se slijedom toga da provede upravljačke provjere ako:

| (a) | to upravljačko tijelo utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili naznaku prijevare u vezi s projektom koji je pokrenula ili provela međunarodna organizacija; |
| --- | --- |

(a)

to upravljačko tijelo utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili naznaku prijevare u vezi s projektom koji je pokrenula ili provela međunarodna organizacija;

| (b) | međunarodna organizacija tom upravljačkom tijelu ne dostavi dokumente iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7.; |
| --- | --- |

(b)

međunarodna organizacija tom upravljačkom tijelu ne dostavi dokumente iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7.;

| (c) | dokumenti iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7. koje je podnijela međunarodna organizacija nisu potpuni. |
| --- | --- |

(c)

dokumenti iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7. koje je podnijela međunarodna organizacija nisu potpuni.

11.   Ako je projekt u kojem je međunarodna organizacija korisnik, kako je definiran u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2021/1060, dio uzorka iz članka 79. te uredbe, tijelo za reviziju može obavljati svoj posao na temelju poduzorka transakcija koje se odnose na taj projekt. Ako se u poduzorku utvrde pogreške, tijelo za reviziju može, ako je to relevantno, zatražiti od revizora međunarodne organizacije da procijeni puni opseg i ukupan iznos pogrešaka u tom projektu.

ODJELJAK 3.

Potpora i izvršenje u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja

Članak 23.

Područje primjene

Potporu iz ovog odjeljka Komisija provodi izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka.

Članak 24.

Prihvatljivi subjekti

1.   Sljedeći su subjekti prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije:

| (a) | pravni subjekti s poslovnim nastanom u:






  i. | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s poslovnim nastanom u:

i.

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano;

| ii. | trećoj zemlji pridruženoj Fondu na temelju posebnog sporazuma iz članka 7., pod uvjetom da je obuhvaćena programom rada i uvjetima koji su u njemu utvrđeni; |
| --- | --- |

ii.

trećoj zemlji pridruženoj Fondu na temelju posebnog sporazuma iz članka 7., pod uvjetom da je obuhvaćena programom rada i uvjetima koji su u njemu utvrđeni;

| iii. | trećoj zemlji navedenoj u programu rada, pod uvjetima utvrđenima u stavku 3.; |
| --- | --- |

iii.

trećoj zemlji navedenoj u programu rada, pod uvjetima utvrđenima u stavku 3.;

| (b) | pravni subjekti osnovani na temelju prava Unije ili bilo koja međunarodna organizacija relevantna za potrebe Fonda. |
| --- | --- |

(b)

pravni subjekti osnovani na temelju prava Unije ili bilo koja međunarodna organizacija relevantna za potrebe Fonda.

2.   Fizičke osobe nisu prihvatljive za financiranje sredstvima Unije.

3.   Subjekti iz stavka 1. točke (a) podtočke iii. sudjeluju kao dio konzorcija sastavljenog od najmanje dva neovisna subjekta od kojih najmanje jedan ima poslovni nastan u državi članici.

Subjekti koji sudjeluju kao dio konzorcija, kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka, osiguravaju da su djelovanja u kojima sudjeluju u skladu s načelima utvrđenima u Povelji i da doprinose ostvarenju ciljeva Fonda.

Članak 25.

Djelovanja Unije

1.   Na inicijativu Komisije Fond se može upotrebljavati za financiranje djelovanja Unije koja se odnose na ciljeve Fonda u skladu s Prilogom III.

2.   U okviru djelovanja Unije može se pružiti financiranje u bilo kojem od oblika utvrđenih u Financijskoj uredbi, osobito u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i nabave. Njima se može pružiti i financiranje u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja.

3.   Bespovratna sredstva koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

4.   Članovi odbora za evaluaciju iz članka 150. Financijske uredbe koji ocjenjuju prijedloge mogu biti vanjski stručnjaci.

5.   Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja može se pokriti rizik povezan s povratom sredstava koja primatelji duguju te se oni smatraju dostatnim jamstvom na temelju Financijske uredbe. Primjenjuje se članak 37. stavak 7. Uredbe (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (37).

Članak 26.

Europska migracijska mreža

1.   Fondom se podupire Europska migracijska mreža i pruža financijska pomoć potrebna za njezine aktivnosti i budući razvoj.

2.   Iznos koji se stavlja na raspolaganje Europskoj migracijskoj mreži u okviru godišnjih odobrenih sredstava Fonda i program rada kojim se utvrđuju prioriteti njezinih aktivnosti donosi Komisija nakon odobrenja upravljačkog odbora u skladu s člankom 4. stavkom 5. točkom (a) Odluke 2008/381/EZ. Odluka Komisije predstavlja odluku o financiranju u skladu s člankom 110. Financijske uredbe. Kako bi osigurala pravodobnu dostupnost sredstava, Komisija može donijeti program rada za Europsku migracijsku mrežu u zasebnoj odluci o financiranju.

3.   Financijska pomoć koja se pruža za aktivnosti Europske migracijske mreže u obliku je bespovratnih sredstava za nacionalne kontaktne točke iz članka 3. Odluke 2008/381/EZ ili nabave, prema potrebi, u skladu s Financijskom uredbom.

Članak 27.

Operacije mješovitog financiranja

Operacije mješovitog financiranja u okviru Fonda provode se u skladu s Uredbom (EU) 2021/523 i glavom X. Financijske uredbe.

Članak 28.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

U skladu s člankom 35. Uredbe (EU) 2021/1060 Fondom se može podupirati tehnička pomoć koja se provodi na inicijativu Komisije ili u njezino ime uz stopu financiranja od 100 %.

Članak 29.

Revizije

Revizije upotrebe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, uključujući osobe ili subjekte koje nisu ovlastile institucije, tijela, uredi ili agencije Unije, osnova su za opće jamstvo na temelju članka 127. Financijske uredbe.

Članak 30.

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Primatelji sredstava Unije priznaju podrijetlo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih, smislenih i razmjernih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti. Osigurava se vidljivost sredstava Unije i pružaju se takve informacije, osim u propisno opravdanim slučajevima u kojima javno isticanje takvih informacija nije moguće ili primjereno ili ako je otkrivanje takvih informacija ograničeno zakonom, posebno zbog razloga sigurnosti, javnog reda, kaznenih istraga ili zaštite osobnih podataka. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji sredstava Unije upućuju na porijeklo tih sredstava kada javno priopćavaju o dotičnom djelovanju i ističu amblem Unije.

2.   Kako bi doprla do što šire publike, Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na Fond, na djelovanja poduzeta na temelju Fonda i na postignute rezultate.

Financijska sredstva dodijeljena Fondu također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije, ako se ti prioriteti odnose na ciljeve Fonda.

3.   Komisija objavljuje radne programe tematskog instrumenta iz članka 11. Za potporu koja se pruža u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisija objavljuje informacije iz članka 38. stavka 2. Financijske uredbe na javno dostupnim internetskim stranicama i redovito ih ažurira. Te se informacije objavljuju u otvorenom, strojno čitljivom formatu čime se omogućuje razvrstavanje, pretraživanje, izvlačenje i usporedba podataka.

ODJELJAK 4.

Potpora i izvršenje u okviru podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja

Članak 31.

Hitna pomoć

1.   Fondom se pruža financijska pomoć za rješavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju propisno opravdanih kriznih situacija koje su posljedica jednog ili više sljedećih čimbenika:

| (a) | izvanredne migracijske situacije obilježene velikim ili nerazmjernim priljevom državljana trećih zemalja u jednu ili više država članica, koji uzrokuje znatan i hitan pritisak na kapacitete za prihvat i zadržavanje tih država članica te na njihove sustave i postupke azila i upravljanja migracijama; |
| --- | --- |

(a)

izvanredne migracijske situacije obilježene velikim ili nerazmjernim priljevom državljana trećih zemalja u jednu ili više država članica, koji uzrokuje znatan i hitan pritisak na kapacitete za prihvat i zadržavanje tih država članica te na njihove sustave i postupke azila i upravljanja migracijama;

| (b) | masovnog priljeva raseljenih osoba u smislu Direktive Vijeća 2001/55/EZ (38); |
| --- | --- |

(b)

masovnog priljeva raseljenih osoba u smislu Direktive Vijeća 2001/55/EZ (38);

| (c) | izvanredne migracijske situacije u trećoj zemlji, među ostalim kada su osobe kojima je potrebna zaštita blokirane zbog političkih zbivanja ili sukoba, posebice kada bi to moglo utjecati na migracijske tokove Uniji. |
| --- | --- |

(c)

izvanredne migracijske situacije u trećoj zemlji, među ostalim kada su osobe kojima je potrebna zaštita blokirane zbog političkih zbivanja ili sukoba, posebice kada bi to moglo utjecati na migracijske tokove Uniji.

Kao odgovor na takve propisno opravdane krizne situacije, Komisija može odlučiti pružiti hitnu pomoć, među ostalim za dobrovoljno premještanje, u okviru granica raspoloživih sredstava. U takvim slučajevima Komisija pravodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

2.   Mjere u trećim zemljama provode se u skladu s člankom 5. stavcima 2. i 3.

3.   Hitna pomoć može se dodijeliti programima država članica uz dodijeljena sredstva iz članka 13. stavka 1. i Priloga I., pod uvjetom da ih se potom namijeni kao takva u programu države članice. Ta se sredstva ne smiju upotrebljavati za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima i kako je odobrila Komisija izmjenom programa države članice. Pretfinanciranje za hitnu pomoć može iznositi do 95 % doprinosa Unije, ovisno o raspoloživosti sredstava.

4.   Bespovratna sredstva koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

5.   Ako je to potrebno za provedbu djelovanja, hitna pomoć može pokriti rashode koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava ili zahtjeva za pomoć za to djelovanje, pod uvjetom da ti rashodi nisu nastali prije 1. siječnja 2021.

6.   Zbog propisno opravdanih krajnje hitnih razloga i kako bi osigurala pravodobnu dostupnost sredstava za hitnu pomoć, Komisija može zasebno donijeti odluku o financiranju u vezi s hitnom pomoći, kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe, provedbenim aktom koji se odmah primjenjuje u skladu s postupkom iz članka 38. stavka 4. Takav akt ostaje na snazi tijekom razdoblja koje ne premašuje 18 mjeseci.

Članak 32.

Kumulativno i alternativno financiranje

1.   Za djelovanje za koje je primljen doprinos u okviru Fonda može se primiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, među ostalim i iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos djelovanju primjenjuju se pravila relevantnog programa Unije. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. Potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.

2.   U skladu s člankom 73. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060 iz ERDF-a ili fonda ESF+ mogu se podupirati djelovanja kojima je dodijeljena oznaka pečat izvrsnosti kako je definirana u članku 2. točki 45. te uredbe. Kako bi im se dodijelila oznaka pečat izvrsnosti, djelovanja moraju ispunjavati sljedeće kumulativne uvjete:

| (a) | ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedlogâ u okviru Fonda; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedlogâ u okviru Fonda;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedlogâ; |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedlogâ;

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedlogâ zbog proračunskih ograničenja. |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedlogâ zbog proračunskih ograničenja.

ODJELJAK 5.

Praćenje, izvješćivanje i evaluacija

Pododjeljak 1.

Zajedničke odredbe

Članak 33.

Praćenje i izvješćivanje

1.   U skladu sa zahtjevima u pogledu izvješćivanja na temelju članka 41. stavka 3. prvog podstavka točke (h) podtočke iii. Financijske uredbe, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja informacije o ključnim pokazateljima uspješnosti navedenima u Prilogu V ovoj Uredbi.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 37. radi izmjene Priloga V. kako bi izvršila potrebne prilagodbe ključnih pokazatelja uspješnosti navedenih u tom prilogu.

3.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Fonda prema ostvarenju specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. navedeni su u Prilogu VIII. Za pokazatelje ostvarenja osnovne vrijednosti iznose nula. Ključne etape utvrđene za 2024. i ciljne vrijednosti utvrđene za 2029. kumulativne su.

4.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultatâ programa prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerni zahtjevi u pogledu izvješćivanja za primatelje sredstava Unije te, prema potrebi, za države članice.

5.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Fonda prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 37. kako bi izmijenila Prilog VIII. radi preispitivanja ili nadopune pokazatelja, kada se to smatra potrebnim, te kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju, među ostalim i u odnosu na informacije o projektima koje moraju dostaviti države članice. Svaka izmjena Priloga VIII. primjenjuje se samo na projekte odabrane nakon stupanja na snagu te izmjene.

Članak 34.

Evaluacija

1.   Komisija do 31. prosinca 2024. provodi evaluaciju ove Uredbe sredinom programskog razdoblja. Dodatno uz ono što je propisano u članku 45. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1060, u okviru evaluacije sredinom programskog razdoblja procjenjuje se sljedeće:

| (a) | djelotvornost Fonda, uključujući napredak prema ostvarenju njegovih ciljeva, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, a posebno godišnja izvješća o uspješnosti iz članka 35. te pokazatelje ostvarenja i pokazatelje rezultata navedene u Prilogu VIII.; |
| --- | --- |

(a)

djelotvornost Fonda, uključujući napredak prema ostvarenju njegovih ciljeva, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, a posebno godišnja izvješća o uspješnosti iz članka 35. te pokazatelje ostvarenja i pokazatelje rezultata navedene u Prilogu VIII.;

| (b) | učinkovitost upotrebe sredstava dodijeljenih Fondu te učinkovitost mjera upravljanja i kontrole koje su uspostavljene za njegovu provedbu; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost upotrebe sredstava dodijeljenih Fondu te učinkovitost mjera upravljanja i kontrole koje su uspostavljene za njegovu provedbu;

| (c) | jesu li provedbene mjere navedene u Prilogu II. i dalje relevantne i primjerene; |
| --- | --- |

(c)

jesu li provedbene mjere navedene u Prilogu II. i dalje relevantne i primjerene;

| (d) | koordinacija, koherentnost i komplementarnost između djelovanja koja se podupiru u okviru Fonda i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije; |
| --- | --- |

(d)

koordinacija, koherentnost i komplementarnost između djelovanja koja se podupiru u okviru Fonda i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije;

| (e) | dodana vrijednost Unije u djelovanjima koja se provode u okviru Fonda. |
| --- | --- |

(e)

dodana vrijednost Unije u djelovanjima koja se provode u okviru Fonda.

U toj evaluaciji sredinom programskog razdoblja u obzir se uzimaju rezultati retrospektivne evaluacije učinaka Fonda za azil, migracije i integraciju za razdoblje 2014.–2020.

2.   Dodatno uz ono što je propisano u članku 45. stavku 2. Uredbe (EU) 2021/1060, retrospektivna evaluacija uključuje elemente navedene u stavku 1. ovog članka. Osim toga, evaluira se učinak Fonda.

3.   Evaluacija sredinom programskog razdoblja i retrospektivna evaluacija provode se pravodobno kako bi mogle doprinijeti procesu donošenja odluka, među ostalim, prema potrebi, reviziji ove Uredbe.

4.   U okviru evaluacije sredinom programskog razdoblja i retrospektivne evaluacije Komisija posvećuje posebnu pozornost evaluaciji djelovanja provedenih s trećim zemljama, djelovanja provedenih u trećim zemljama ili djelovanja provedenih u vezi s trećim zemljama, u skladu s člankom 7., člankom 16. stavkom 11. i člankom 24.

Pododjeljak 2.

Pravila za podijeljeno upravljanje

Članak 35.

Godišnja izvješća o uspješnosti

1.   Države članice do 15. veljače 2023. i do 15. veljače svake sljedeće godine do 2031., i uključujući tu godinu, dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 41. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/1060.

Razdobljem izvješćivanja obuhvaćena je posljednja obračunska godina, kako je definirana u članku 2. točki 29. Uredbe (EU) 2021/1060, koja prethodi godini dostavljanja izvješća. Izvješće dostavljeno do 15. veljače 2023. obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2021.

2.   U godišnjim izvješćima o uspješnosti posebice se navode informacije o:

| (a) | napretku u provedbi programa države članice i ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u tom programu, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 42. Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(a)

napretku u provedbi programa države članice i ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u tom programu, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 42. Uredbe (EU) 2021/1060;

| (b) | svim problemima koji utječu na uspješnost programa države članice i djelovanju poduzetom za njihovo rješavanje, uključujući informacije o eventualnim obrazloženim mišljenjima Komisije u pogledu postupaka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a povezane s provedbom Fonda; |
| --- | --- |

(b)

svim problemima koji utječu na uspješnost programa države članice i djelovanju poduzetom za njihovo rješavanje, uključujući informacije o eventualnim obrazloženim mišljenjima Komisije u pogledu postupaka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a povezane s provedbom Fonda;

| (c) | komplementarnosti između djelovanja koja se podupiru u okviru Fonda i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije, posebno onih djelovanja koja se poduzimaju u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama; |
| --- | --- |

(c)

komplementarnosti između djelovanja koja se podupiru u okviru Fonda i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije, posebno onih djelovanja koja se poduzimaju u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama;

| (d) | doprinosu programa države članice provedbi relevantne pravne stečevine Unije i relevantnih akcijskih planova te suradnji i solidarnosti među državama članicama; |
| --- | --- |

(d)

doprinosu programa države članice provedbi relevantne pravne stečevine Unije i relevantnih akcijskih planova te suradnji i solidarnosti među državama članicama;

| (e) | provedbi komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti; |
| --- | --- |

(e)

provedbi komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti;

| (f) | ispunjenju primjenjivih uvjeta koji omogućuju provedbu i njihovoj primjeni tijekom cijelog programskog razdoblja, osobito poštovanju temeljnih prava; |
| --- | --- |

(f)

ispunjenju primjenjivih uvjeta koji omogućuju provedbu i njihovoj primjeni tijekom cijelog programskog razdoblja, osobito poštovanju temeljnih prava;

| (g) | broju osoba prihvaćenih preseljenjem ili humanitarnim prihvatom s obzirom na iznose iz članka 19.; |
| --- | --- |

(g)

broju osoba prihvaćenih preseljenjem ili humanitarnim prihvatom s obzirom na iznose iz članka 19.;

| (h) | broju podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnikâ međunarodne zaštite koji su premješteni iz jedne države članice u drugu kako je navedeno u članku 20.; |
| --- | --- |

(h)

broju podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnikâ međunarodne zaštite koji su premješteni iz jedne države članice u drugu kako je navedeno u članku 20.;

| (i) | provedbi projekata u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom. |
| --- | --- |

(i)

provedbi projekata u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom.

Godišnja izvješća o uspješnosti sadržavaju sažetak koji obuhvaća sve točke navedene u prvom podstavku ovog stavka. Komisija osigurava da se sažeci koje države članice dostave prevedu na sve službene jezike Unije i budu javno dostupni.

3.   Komisija može iznijeti opažanja o godišnjim izvješćima o uspješnosti u roku od dva mjeseca od datuma njihova primitka. Ako Komisija ne iznese opažanja do navedenog roka, izvješće se smatra prihvaćenim.

4.   Komisija na svojim internetskim stranicama navodi poveznice na internetske stranice iz članka 49. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1060.

5.   Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka Komisija donosi provedbeni akt u kojem utvrđuje predložak za godišnje izvješće o uspješnosti. Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 38. stavka 2.

Članak 36.

Praćenje i izvješćivanje u okviru podijeljenog upravljanja

1.   Prilikom praćenja i izvješćivanja u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) 2021/1060 upotrebljavaju se, prema potrebi, kodovi za vrste intervencija utvrđeni u Prilogu VI. ovoj Uredbi. Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima i radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata, u skladu s člankom 37. ove Uredbe, kako bi izmijenila Prilog VI.

2.   Pokazatelji navedeni u Prilogu VIII. ovoj Uredbi upotrebljavaju se u skladu s člankom 16. stavkom 1. te člancima 22. i 42. Uredbe (EU) 2021/1060.

POGLAVLJE III.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 37.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 16. stavka 9., članka 19. stavka 9., članka 20. stavka 9., članka 21. stavka 5., članka 33. stavaka 2. i 5. te članka 36. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2027.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 16. stavka 9., članka 19. stavka 9., članka 20. stavka 9., članka 21. stavka 5., članka 33. stavaka 2. i 5. te članka 36. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 16. stavka 9., članka 19. stavka 9., članka 20. stavka 9., članka 21. stavka 5., članka 33. stavka 2. ili 5. ili članka 36. stavka 1. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 38.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor za fondove za unutarnje poslove osnovan člankom 32. Uredbe (EU) 2021/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (39). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako odbor ne da mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

4.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.

Članak 39.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu djelovanja započetih na temelju Uredbe (EU) br. 516/2014, koja se nastavlja primjenjivati na ta djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Iz financijske omotnice za Fond mogu se također pokriti troškovi tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni radi osiguravanja prijelaza između Fonda i mjera donesenih na temelju Uredbe (EU) br. 516/2014.

3.   U skladu s člankom 193. stavkom 2. drugim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, uzimajući u obzir odgođeno stupanje na snagu ove Uredbe i kako bi se osigurao kontinuitet, tijekom ograničenog razdoblja, troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela mogu se smatrati prihvatljivima za financiranje, od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć.

4.   Države članice mogu nakon 1. siječnja 2021. nastaviti podupirati projekt odabran i započet u okviru Uredbe (EU) br. 516/2014, u skladu s Uredbom (EU) br. 514/2014, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | projekt ima dvije faze koje se mogu utvrditi s financijskog stajališta i dva revizijska traga; |
| --- | --- |

(a)

projekt ima dvije faze koje se mogu utvrditi s financijskog stajališta i dva revizijska traga;

| (b) | ukupni trošak projekta premašuje 500 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

ukupni trošak projekta premašuje 500 000 EUR;

| (c) | plaćanja odgovornog tijela korisnicima za prvu fazu projekta uključena su u zahtjeve za plaćanje podnesene Komisiji u okviru Uredbe (EU) br. 514/2014 a rashodi za drugu fazu projekta uključeni su u zahtjeve za plaćanje u okviru Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(c)

plaćanja odgovornog tijela korisnicima za prvu fazu projekta uključena su u zahtjeve za plaćanje podnesene Komisiji u okviru Uredbe (EU) br. 514/2014 a rashodi za drugu fazu projekta uključeni su u zahtjeve za plaćanje u okviru Uredbe (EU) 2021/1060;

| (d) | druga faza projekta usklađena je s primjenjivim pravom i prihvatljiva za potporu iz Fonda u okviru ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(d)

druga faza projekta usklađena je s primjenjivim pravom i prihvatljiva za potporu iz Fonda u okviru ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060;

| (e) | države članice obvezuju se dovršiti projekt, učiniti ga operativnim i izvijestiti o njemu u godišnjem izvješću o uspješnosti koje se dostavlja do 15. veljače 2024. |
| --- | --- |

(e)

države članice obvezuju se dovršiti projekt, učiniti ga operativnim i izvijestiti o njemu u godišnjem izvješću o uspješnosti koje se dostavlja do 15. veljače 2024.

Odredbe ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060 primjenjuju se na drugu fazu projekta kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka.

Ovaj stavak primjenjuje se samo na projekte koji su odabrani u okviru podijeljenog upravljanja na temelju Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 40.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

A. LOGAR

---

(1)  
  SL C 62, 15.2.2019., str. 184.

1

(2)  
  SL C 461, 21.12.2018., str. 147.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. (SL C 23, 21.1.2021., str. 356) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 14. lipnja 2021. (SL C 259, 2.7.2021., str. 1.). Stajalište Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  Odluka br. 573/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. svibnja 2007. o osnivanju Europskog fonda za izbjeglice za razdoblje od 2008. do 2013. kao dijela Općeg programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima” i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2004/904/EZ (SL L 144, 6.6.2007., str. 1.).

4

(5)  Odluka Vijeća 2007/435/EZ od 25. lipnja 2007. o osnivanju Europskog fonda za integraciju državljana trećih zemalja za razdoblje od 2007. do 2013. u okviru Općeg programa za solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima (SL L 168, 28.6.2007., str. 18.).

5

(6)  Odluka br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. svibnja 2007. o osnivanju Europskog fonda za povratak kao dijela općeg programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima” za razdoblje od 2008. do 2013. (SL L 144, 6.6.2007., str. 45.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 168.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o osnivanju Europskog potpornog ureda za azil (SL L 132, 29.5.2010., str. 11.).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (SL L 231, 30.6.2021., str. 60.).

10

(11)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

11

(12)  Direktiva 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 168, 30.6.2009., str. 24.).

12

(13)  Direktiva 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (SL L 101, 15.4.2011., str. 1.).

13

(14)  Uredba (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.).

14

(15)  Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013.o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).

15

(16)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

16

(17)  Odluka Vijeća 2008/381/EZ od 14. svibnja 2008. o uspostavi Europske migracijske mreže (SL L 131, 21.5.2008., str. 7.).

17

(18)  Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.).

18

(19)  
  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

20

(21)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

21

(22)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

22

(23)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

23

(24)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

24

(25)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

25

(26)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

26

(27)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

27

(28)  
  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

28

(29)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

29

(30)  Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil, migracije te integraciju i o Instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama (SL L 150, 20.5.2014., str. 112.).

30

(31)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

31

(32)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).

32

(33)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

33

(34)  Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

34

(35)  Uredba Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (SL L 53, 22.2.2007., str. 1.).

35

(36)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

36

(37)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

37

(38)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

38

(39)  Uredba (EU) 2021/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (vidjeti stranicu 48 ovoga Službenog lista).

39

---

PRILOG I.

KRITERIJI ZA DODJELU SREDSTAVA PROGRAMIMA DRŽAVA ČLANICA

1.

| (a) | na početku programskog razdoblja svaka država članica iz Fonda dobiva fiksni iznos od 8 000 000 EUR, uz iznimku Cipra, Malte i Grčke koje svaka dobivaju fiksni iznos od 28 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

na početku programskog razdoblja svaka država članica iz Fonda dobiva fiksni iznos od 8 000 000 EUR, uz iznimku Cipra, Malte i Grčke koje svaka dobivaju fiksni iznos od 28 000 000 EUR;

| (b) | preostala proračunska sredstva iz članka 13. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:






  — | 35 % za azil, |
| --- | --- | --- |

(b)

preostala proračunska sredstva iz članka 13. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:

—

35 % za azil,

| — | 30 % za zakonite migracije i integraciju, |
| --- | --- |

—

30 % za zakonite migracije i integraciju,

| — | 35 % za suzbijanje nezakonitih migracija, uključujući vraćanja. |
| --- | --- |

—

35 % za suzbijanje nezakonitih migracija, uključujući vraćanja.

| 2. | Sljedeći kriteriji u području azila uzimaju se u obzir i ponderiraju kako slijedi:






  (a) | 30 % razmjerno broju osoba koje pripadaju jednoj od sljedećih kategorija:






  — | svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva kojima je dodijeljen status utvrđen Ženevskom konvencijom o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951. kako je izmijenjen Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967., |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

30 % razmjerno broju osoba koje pripadaju jednoj od sljedećih kategorija:

—

svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva kojima je dodijeljen status utvrđen Ženevskom konvencijom o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951. kako je izmijenjen Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967.,

| — | svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva kojima je odobrena vrsta supsidijarne zaštite u smislu Direktive 2011/95/EU, |
| --- | --- |

—

svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva kojima je odobrena vrsta supsidijarne zaštite u smislu Direktive 2011/95/EU,

| — | svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva koji uživaju privremenu zaštitu u smislu Direktive 2001/55/EZ (1); |
| --- | --- |

—

svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva koji uživaju privremenu zaštitu u smislu Direktive 2001/55/EZ (1);

| (b) | 60 % razmjerno broju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koji su podnijeli zahtjev za međunarodnu zaštitu; |
| --- | --- |

(b)

60 % razmjerno broju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koji su podnijeli zahtjev za međunarodnu zaštitu;

| (c) | 10 % razmjerno broju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koji su preseljeni u državu članicu ili je u tijeku njihovo preseljenje. |
| --- | --- |

(c)

10 % razmjerno broju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koji su preseljeni u državu članicu ili je u tijeku njihovo preseljenje.

| 3. | Sljedeći kriteriji u području zakonitih migracija i integracije uzimaju se u obzir i ponderiraju kako slijedi:






  (a) | 50 % razmjerno ukupnom broju državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom u državi članici; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

50 % razmjerno ukupnom broju državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom u državi članici;

| (b) | 50 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji su ishodili prvu boravišnu dozvolu; međutim, sljedeće kategorije osoba nisu uključene:






  — | državljani trećih zemalja kojima se izdaju prve boravišne dozvole na temelju zaposlenja na manje od 12 mjeseci, |
| --- | --- | --- |

(b)

50 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji su ishodili prvu boravišnu dozvolu; međutim, sljedeće kategorije osoba nisu uključene:

—

državljani trećih zemalja kojima se izdaju prve boravišne dozvole na temelju zaposlenja na manje od 12 mjeseci,

| — | državljani trećih zemalja prihvaćeni u svrhu studija, razmjene učenika, osposobljavanja bez naknade ili volonterstva u skladu s Direktivom Vijeća 2004/114/EZ (2) ili, ako je primjenjivo, Direktivom (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

—

državljani trećih zemalja prihvaćeni u svrhu studija, razmjene učenika, osposobljavanja bez naknade ili volonterstva u skladu s Direktivom Vijeća 2004/114/EZ (2) ili, ako je primjenjivo, Direktivom (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

| — | državljani trećih zemalja prihvaćeni u svrhu znanstvenog istraživanja u skladu s Direktivom Vijeća 2005/71/EZ (4) ili, ako je primjenjivo, Direktivom (EU) 2016/801. |
| --- | --- |

—

državljani trećih zemalja prihvaćeni u svrhu znanstvenog istraživanja u skladu s Direktivom Vijeća 2005/71/EZ (4) ili, ako je primjenjivo, Direktivom (EU) 2016/801.

| 4. | Sljedeći kriteriji u području suzbijanja nezakonitih migracija, uključujući vraćanja, uzimaju se u obzir i ponderiraju kako slijedi:






  (a) | 70 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak i boravak na državnom području države članice ili u pogledu kojih je donesena odluka o vraćanju u skladu s nacionalnim pravom, odnosno upravnom ili sudskom odlukom ili aktom, kojima se navodi ili utvrđuje nezakonitost boravka i određuje obveza vraćanja; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

70 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak i boravak na državnom području države članice ili u pogledu kojih je donesena odluka o vraćanju u skladu s nacionalnim pravom, odnosno upravnom ili sudskom odlukom ili aktom, kojima se navodi ili utvrđuje nezakonitost boravka i određuje obveza vraćanja;

| (b) | 30 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji su stvarno napustili državno područje države članice nakon donošenja upravne ili sudske odluke kojom se nalaže odlazak, neovisno o tome jesu li to učinili dobrovoljno ili pod prisilom. |
| --- | --- |

(b)

30 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji su stvarno napustili državno područje države članice nakon donošenja upravne ili sudske odluke kojom se nalaže odlazak, neovisno o tome jesu li to učinili dobrovoljno ili pod prisilom.

| 5. | Za početnu dodjelu referentni iznosi temelje se na godišnjim statističkim podacima Komisije (Eurostat) koji obuhvaćaju godine 2017., 2018. i 2019. na temelju podataka koje su dostavile države članice prije datuma početka primjene ove Uredbe u skladu s pravom Unije. Za preispitivanje sredinom programskog razdoblja referentni iznosi temelje se na godišnjim statističkim podacima Komisije (Eurostat) koji obuhvaćaju godine 2021., 2022. i 2023. na temelju podataka koje su dostavile države članice u skladu s pravom Unije. Ako države članice Komisiji (Eurostat) nisu dostavile dotične statističke podatke, one čim prije dostavljaju privremene podatke. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prije nego što Komisija (Eurostat) prihvati podatke iz stavka 5. kao referentne iznose, ona evaluira kvalitetu, usporedivost i potpunost statističkih podataka u skladu s uobičajenim operativnim postupcima. Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostat) na zahtjev sve za to potrebne podatke. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Podaci se trebaju uzeti u obzir isključivo u slučaju aktivacije Direktive 2001/55/EZ.

1

(2)  Direktiva Vijeća 2004/114/EZ od 13. prosinca 2004. o uvjetima prihvata državljana trećih zemalja u svrhu studija, razmjene učenika, osposobljavanja bez naknade ili volonterstva (SL L 375, 23.12.2004., str. 12.).

2

(3)  Direktiva (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studija, osposobljavanja, volonterstva, razmjena učenika ili obrazovnih projekata, i obavljanja poslova au pair (SL L 132, 21.5.2016., str. 21.).

3

au pair

(4)  Direktiva Vijeća 2005/71/EZ od 12. listopada 2005. o posebnom postupku za ulazak državljana trećih zemalja u svrhu znanstvenog istraživanja (SL L 289, 3.11.2005., str. 15.).

4

---

PRILOG II.

PROVEDBENE MJERE

1.

| (a) | osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije i prioriteta povezanih sa zajedničkim europskim sustavom azila; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije i prioriteta povezanih sa zajedničkim europskim sustavom azila;

| (b) | podupiranje kapaciteta sustavâ azila država članica u pogledu infrastruktura i usluga, prema potrebi, među ostalim na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje kapaciteta sustavâ azila država članica u pogledu infrastruktura i usluga, prema potrebi, među ostalim na lokalnoj i regionalnoj razini;

| (c) | jačanje suradnje i partnerstva s trećim zemljama u svrhu upravljanja migracijama, među ostalim jačanjem njihovih kapaciteta za poboljšanje zaštite osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita u kontekstu napora za globalnu suradnju; |
| --- | --- |

(c)

jačanje suradnje i partnerstva s trećim zemljama u svrhu upravljanja migracijama, među ostalim jačanjem njihovih kapaciteta za poboljšanje zaštite osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita u kontekstu napora za globalnu suradnju;

| (d) | pružanje tehničke i operativne pomoći jednoj ili nekoliko država članica, među ostalim u suradnji s EASO-om. |
| --- | --- |

(d)

pružanje tehničke i operativne pomoći jednoj ili nekoliko država članica, među ostalim u suradnji s EASO-om.

2.

| (a) | podupiranje razvoja i provedbe politika kojima se promiču zakonite migracije i provedba pravne stečevine Unije o zakonitim migracijama, uključujući spajanje obitelji i provedbu radnih standarda; |
| --- | --- |

(a)

podupiranje razvoja i provedbe politika kojima se promiču zakonite migracije i provedba pravne stečevine Unije o zakonitim migracijama, uključujući spajanje obitelji i provedbu radnih standarda;

| (b) | podupiranje mjera za olakšavanje zakonitog ulaska u Uniju i boravka u Uniji; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje mjera za olakšavanje zakonitog ulaska u Uniju i boravka u Uniji;

| (c) | jačanje suradnje i partnerstva s trećim zemljama u svrhu upravljanja migracijama, među ostalim zakonitim načinima ulaska u Uniju, u kontekstu napora za globalnu suradnju u području migracija; |
| --- | --- |

(c)

jačanje suradnje i partnerstva s trećim zemljama u svrhu upravljanja migracijama, među ostalim zakonitim načinima ulaska u Uniju, u kontekstu napora za globalnu suradnju u području migracija;

| (d) | promicanje mjera integracije za društvenu i gospodarsku uključenost državljana trećih zemalja te mjera zaštite za ranjive osobe u kontekstu mjera integracije, olakšavanje spajanja obitelji i pripremanje za aktivno sudjelovanje državljana trećih zemalja u društvu primatelju i njihovo prihvaćanje u tom društvu, uz sudjelovanje nacionalnih, a posebice regionalnih ili lokalnih tijela i organizacija civilnog društva, uključujući organizacije koje se bave izbjeglicama i organizacije koje vode migranti, te socijalnih partnera. |
| --- | --- |

(d)

promicanje mjera integracije za društvenu i gospodarsku uključenost državljana trećih zemalja te mjera zaštite za ranjive osobe u kontekstu mjera integracije, olakšavanje spajanja obitelji i pripremanje za aktivno sudjelovanje državljana trećih zemalja u društvu primatelju i njihovo prihvaćanje u tom društvu, uz sudjelovanje nacionalnih, a posebice regionalnih ili lokalnih tijela i organizacija civilnog društva, uključujući organizacije koje se bave izbjeglicama i organizacije koje vode migranti, te socijalnih partnera.

3.

| (a) | osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije i prioriteta politike u pogledu infrastrukture, postupaka i usluga; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije i prioriteta politike u pogledu infrastrukture, postupaka i usluga;

| (b) | podupiranje integriranog i koordiniranog pristupa upravljanju vraćanjem na razini Unije i država članica, razvoju kapaciteta za učinkovito, dostojanstveno i održivo vraćanje te smanjenju poticaja na nezakonite migracije; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje integriranog i koordiniranog pristupa upravljanju vraćanjem na razini Unije i država članica, razvoju kapaciteta za učinkovito, dostojanstveno i održivo vraćanje te smanjenju poticaja na nezakonite migracije;

| (c) | podupiranje potpomognutog dobrovoljnog vraćanja, traženja obitelji i reintegracije, poštujući pritom najbolje interese djeteta; |
| --- | --- |

(c)

podupiranje potpomognutog dobrovoljnog vraćanja, traženja obitelji i reintegracije, poštujući pritom najbolje interese djeteta;

| (d) | jačanje suradnje s trećim zemljama i njihovih kapaciteta u pogledu ponovnog prihvata te omogućivanje održivog vraćanja. |
| --- | --- |

(d)

jačanje suradnje s trećim zemljama i njihovih kapaciteta u pogledu ponovnog prihvata te omogućivanje održivog vraćanja.

4.

| (a) | jačanje solidarnosti i suradnje s trećim zemljama na koje utječu migracijski tokovi, među ostalim preseljenjem unutar Unije i drugim zakonitim načinima dobivanja zaštite u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

jačanje solidarnosti i suradnje s trećim zemljama na koje utječu migracijski tokovi, među ostalim preseljenjem unutar Unije i drugim zakonitim načinima dobivanja zaštite u Uniji;

| (b) | podupiranje transferâ iz jedne države članice u drugu podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite. |
| --- | --- |

(b)

podupiranje transferâ iz jedne države članice u drugu podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite.

---

PRILOG III.

PODRUČJE PRIMJENE POTPORE

1.

| (a) | uspostava i razvoj nacionalnih, regionalnih i lokalnih strategija povezanih s azilom, zakonitim migracijama, integracijom, vraćanjem i nezakonitim migracijama u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije; |
| --- | --- |

(a)

uspostava i razvoj nacionalnih, regionalnih i lokalnih strategija povezanih s azilom, zakonitim migracijama, integracijom, vraćanjem i nezakonitim migracijama u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije;

| (b) | uspostava administrativnih struktura, alata i sustava, uključujući sustave IKT-a, i osposobljavanje osoblja, među ostalim lokalnih tijela i ostalih relevantnih dionika, u suradnji s relevantnim decentraliziranim agencijama, ako je to prikladno; |
| --- | --- |

(b)

uspostava administrativnih struktura, alata i sustava, uključujući sustave IKT-a, i osposobljavanje osoblja, među ostalim lokalnih tijela i ostalih relevantnih dionika, u suradnji s relevantnim decentraliziranim agencijama, ako je to prikladno;

| (c) | uspostava kontaktnih točaka na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se potencijalnim korisnicima i prihvatljivim subjektima pružile nepristrane smjernice, praktične informacije i pomoć u pogledu svih aspekata Fonda; |
| --- | --- |

(c)

uspostava kontaktnih točaka na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se potencijalnim korisnicima i prihvatljivim subjektima pružile nepristrane smjernice, praktične informacije i pomoć u pogledu svih aspekata Fonda;

| (d) | razvoj, praćenje i evaluacija politika i postupaka, uključujući prikupljanje, razmjenu i analizu informacija i podataka; širenje kvalitativnih i kvantitativnih podataka i statistika o migracijama i međunarodnoj zaštiti; te razvoj i primjena zajedničkih statističkih alata, metoda i pokazatelja za mjerenje napretka i procjenjivanje razvoja politika; |
| --- | --- |

(d)

razvoj, praćenje i evaluacija politika i postupaka, uključujući prikupljanje, razmjenu i analizu informacija i podataka; širenje kvalitativnih i kvantitativnih podataka i statistika o migracijama i međunarodnoj zaštiti; te razvoj i primjena zajedničkih statističkih alata, metoda i pokazatelja za mjerenje napretka i procjenjivanje razvoja politika;

| (e) | razmjena informacija, najboljih praksi i strategija; uzajamno učenje, studije i istraživanje; razvoj i provedba zajedničkih djelovanja i operacija; te uspostava transnacionalnih mreža za suradnju; |
| --- | --- |

(e)

razmjena informacija, najboljih praksi i strategija; uzajamno učenje, studije i istraživanje; razvoj i provedba zajedničkih djelovanja i operacija; te uspostava transnacionalnih mreža za suradnju;

| (f) | usluge pomoći i potpore koje se pružaju na rodno osjetljiv način i u skladu sa statusom i potrebama dotične osobe, posebice ranjivih osoba; |
| --- | --- |

(f)

usluge pomoći i potpore koje se pružaju na rodno osjetljiv način i u skladu sa statusom i potrebama dotične osobe, posebice ranjivih osoba;

| (g) | djelovanja čiji je cilj učinkovita zaštita djece migranata, uključujući provedbu procjenâ najboljih interesa djeteta, jačanje sustava skrbništva te razvoj, praćenje i evaluaciju politika i postupaka za zaštitu djece; |
| --- | --- |

(g)

djelovanja čiji je cilj učinkovita zaštita djece migranata, uključujući provedbu procjenâ najboljih interesa djeteta, jačanje sustava skrbništva te razvoj, praćenje i evaluaciju politika i postupaka za zaštitu djece;

| (h) | djelovanja čiji je cilj jačanje svijesti o politikama azila, integracije, zakonitih migracija i vraćanja među dionicima i u široj javnosti, s posebnim naglaskom na ranjive osobe, uključujući maloljetnike. |
| --- | --- |

(h)

djelovanja čiji je cilj jačanje svijesti o politikama azila, integracije, zakonitih migracija i vraćanja među dionicima i u široj javnosti, s posebnim naglaskom na ranjive osobe, uključujući maloljetnike.

2.

| (a) | pružanje materijalne pomoći, uključujući pomoć na granici; |
| --- | --- |

(a)

pružanje materijalne pomoći, uključujući pomoć na granici;

| (b) | provođenje postupaka azila u skladu s pravnom stečevinom o azilu, uključujući pružanje usluga potpore poput pismenog i usmenog prevođenja, pravne pomoći, traženja obitelji i drugih usluga koje su u skladu sa statusom dotične osobe; |
| --- | --- |

(b)

provođenje postupaka azila u skladu s pravnom stečevinom o azilu, uključujući pružanje usluga potpore poput pismenog i usmenog prevođenja, pravne pomoći, traženja obitelji i drugih usluga koje su u skladu sa statusom dotične osobe;

| (c) | utvrđivanje podnositeljâ zahtjeva s posebnim postupovnim potrebama ili posebnim potrebama u vezi s prihvatom, uključujući ranu identifikaciju žrtava trgovine ljudima, u cilju njihovog usmjeravanja specijaliziranim službama poput onih za psihosocijalne i rehabilitacijske usluge; |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje podnositeljâ zahtjeva s posebnim postupovnim potrebama ili posebnim potrebama u vezi s prihvatom, uključujući ranu identifikaciju žrtava trgovine ljudima, u cilju njihovog usmjeravanja specijaliziranim službama poput onih za psihosocijalne i rehabilitacijske usluge;

| (d) | pružanje specijaliziranih usluga poput kvalificiranih psihosocijalnih i rehabilitacijskih usluga podnositeljima zahtjeva s posebnim postupovnim potrebama ili posebnim potrebama u vezi s prihvatom; |
| --- | --- |

(d)

pružanje specijaliziranih usluga poput kvalificiranih psihosocijalnih i rehabilitacijskih usluga podnositeljima zahtjeva s posebnim postupovnim potrebama ili posebnim potrebama u vezi s prihvatom;

| (e) | uspostavljanje ili poboljšanje infrastrukture za smještaj u svrhu prihvata, poput male infrastrukture kojom se odgovara na potrebe obitelji s maloljetnicima, uključujući infrastrukturu koju osiguravaju lokalna i regionalna tijela i uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima; |
| --- | --- |

(e)

uspostavljanje ili poboljšanje infrastrukture za smještaj u svrhu prihvata, poput male infrastrukture kojom se odgovara na potrebe obitelji s maloljetnicima, uključujući infrastrukturu koju osiguravaju lokalna i regionalna tijela i uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima;

| (f) | jačanje kapaciteta država članica za prikupljanje, analizu i dijeljenje podataka o zemlji podrijetla među njihovim nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(f)

jačanje kapaciteta država članica za prikupljanje, analizu i dijeljenje podataka o zemlji podrijetla među njihovim nadležnim tijelima;

| (g) | djelovanja povezana s programima Unije za preseljenje ili nacionalnim programima za preseljenje i humanitarni prihvat, uključujući provođenje postupaka za njihovu provedbu; |
| --- | --- |

(g)

djelovanja povezana s programima Unije za preseljenje ili nacionalnim programima za preseljenje i humanitarni prihvat, uključujući provođenje postupaka za njihovu provedbu;

| (h) | jačanje kapaciteta trećih zemalja za poboljšanje zaštite osoba kojima je potrebna zaštita, među ostalim podupiranjem razvoja sustava zaštite djece migranata; |
| --- | --- |

(h)

jačanje kapaciteta trećih zemalja za poboljšanje zaštite osoba kojima je potrebna zaštita, među ostalim podupiranjem razvoja sustava zaštite djece migranata;

| (i) | uspostavljanje, razvoj i poboljšanje učinkovitih alternativa zadržavanju, posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i obitelji, i uključujući, prema potrebi, izvaninstitucijsku skrb integriranu u nacionalne sustave za zaštitu djece. |
| --- | --- |

(i)

uspostavljanje, razvoj i poboljšanje učinkovitih alternativa zadržavanju, posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i obitelji, i uključujući, prema potrebi, izvaninstitucijsku skrb integriranu u nacionalne sustave za zaštitu djece.

3.

| (a) | informativni paketi i kampanje za podizanje svijesti o zakonitim migracijskim putovima u Uniju, među ostalim o pravnoj stečevini Unije o zakonitim migracijama; |
| --- | --- |

(a)

informativni paketi i kampanje za podizanje svijesti o zakonitim migracijskim putovima u Uniju, među ostalim o pravnoj stečevini Unije o zakonitim migracijama;

| (b) | razvoj programa mobilnosti prema Uniji, kao što su programi kružnih ili privremenih migracija, uključujući osposobljavanje za povećanje zapošljivosti; |
| --- | --- |

(b)

razvoj programa mobilnosti prema Uniji, kao što su programi kružnih ili privremenih migracija, uključujući osposobljavanje za povećanje zapošljivosti;

| (c) | suradnja između trećih zemalja i agencija za zapošljavanje, službi za zapošljavanje i imigracijskih službi država članica; |
| --- | --- |

(c)

suradnja između trećih zemalja i agencija za zapošljavanje, službi za zapošljavanje i imigracijskih službi država članica;

| (d) | procjena i priznavanje vještina i kvalifikacija, uključujući profesionalno iskustvo, stečenih u trećoj zemlji te njihova transparentnost i njihova jednakovrijednost s vještinama i kvalifikacijama u državi članici; |
| --- | --- |

(d)

procjena i priznavanje vještina i kvalifikacija, uključujući profesionalno iskustvo, stečenih u trećoj zemlji te njihova transparentnost i njihova jednakovrijednost s vještinama i kvalifikacijama u državi članici;

| (e) | pomoć u kontekstu zahtjevâ za spajanje obitelji kako bi se zajamčila usklađena provedba Direktive Vijeća 2003/86/EZ (1); |
| --- | --- |

(e)

pomoć u kontekstu zahtjevâ za spajanje obitelji kako bi se zajamčila usklađena provedba Direktive Vijeća 2003/86/EZ (1);

| (f) | pomoć, uključujući pravnu pomoć i zastupanje, u vezi s promjenom statusa državljana trećih zemalja koji već zakonito borave u državi članici, posebice u pogledu stjecanja statusa osobe sa zakonitim boravkom kako je definiran na razini Unije; |
| --- | --- |

(f)

pomoć, uključujući pravnu pomoć i zastupanje, u vezi s promjenom statusa državljana trećih zemalja koji već zakonito borave u državi članici, posebice u pogledu stjecanja statusa osobe sa zakonitim boravkom kako je definiran na razini Unije;

| (g) | pomoć državljanima trećih zemalja koji žele ostvariti svoja prava, posebice u vezi s mobilnošću, u okviru instrumenata Unije za zakonite migracije; |
| --- | --- |

(g)

pomoć državljanima trećih zemalja koji žele ostvariti svoja prava, posebice u vezi s mobilnošću, u okviru instrumenata Unije za zakonite migracije;

| (h) | mjere integracije kao što su prilagođena potpora u skladu s potrebama državljana trećih zemalja i programi integracije usmjereni na savjetovanje, obrazovanje, učenje jezika i druge vrste osposobljavanja kao što su tečajevi za građansku orijentaciju i profesionalna orijentacija; |
| --- | --- |

(h)

mjere integracije kao što su prilagođena potpora u skladu s potrebama državljana trećih zemalja i programi integracije usmjereni na savjetovanje, obrazovanje, učenje jezika i druge vrste osposobljavanja kao što su tečajevi za građansku orijentaciju i profesionalna orijentacija;

| (i) | djelovanja za promicanje ravnopravnosti u pristupu državljana trećih zemalja javnim i privatnim uslugama i pružanju takvih usluga državljanima trećih zemalja, uključujući pristup obrazovanju i zdravstvenoj zaštiti te psihosocijalnu podršku, i prilagodbu takvih usluga potrebama ciljne skupine; |
| --- | --- |

(i)

djelovanja za promicanje ravnopravnosti u pristupu državljana trećih zemalja javnim i privatnim uslugama i pružanju takvih usluga državljanima trećih zemalja, uključujući pristup obrazovanju i zdravstvenoj zaštiti te psihosocijalnu podršku, i prilagodbu takvih usluga potrebama ciljne skupine;

| (j) | integrirana suradnja između vladinih i nevladinih tijela, među ostalim posredstvom koordiniranih centara za potporu integraciji, kao što su jedinstvene kontaktne točke; |
| --- | --- |

(j)

integrirana suradnja između vladinih i nevladinih tijela, među ostalim posredstvom koordiniranih centara za potporu integraciji, kao što su jedinstvene kontaktne točke;

| (k) | djelovanja kojima se omogućuje i podupire uključivanje državljana trećih zemalja u društvo primatelja i aktivno sudjelovanje u njemu te djelovanja za promicanje prihvaćanja u to društvo; |
| --- | --- |

(k)

djelovanja kojima se omogućuje i podupire uključivanje državljana trećih zemalja u društvo primatelja i aktivno sudjelovanje u njemu te djelovanja za promicanje prihvaćanja u to društvo;

| (l) | promicanje razmjenâ i dijaloga među državljanima trećih zemalja, društvom primateljem i tijelima javne vlasti, među ostalim savjetovanjem s državljanima trećih zemalja te međukulturnim i međuvjerskim dijalogom; |
| --- | --- |

(l)

promicanje razmjenâ i dijaloga među državljanima trećih zemalja, društvom primateljem i tijelima javne vlasti, među ostalim savjetovanjem s državljanima trećih zemalja te međukulturnim i međuvjerskim dijalogom;

| (m) | izgradnja kapaciteta za usluge integracije koje pružaju lokalna tijela i ostali relevantni dionici. |
| --- | --- |

(m)

izgradnja kapaciteta za usluge integracije koje pružaju lokalna tijela i ostali relevantni dionici.

4.

| (a) | uspostavljanje ili poboljšanje infrastrukture za otvoreni prihvat ili zadržavanje, uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima; |
| --- | --- |

(a)

uspostavljanje ili poboljšanje infrastrukture za otvoreni prihvat ili zadržavanje, uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima;

| (b) | uvođenje, razvoj, provedba i poboljšanje učinkovitih mjera koje su alternativa zadržavanju, uključujući upravljanje slučajevima na razini zajednice, posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i obitelji; |
| --- | --- |

(b)

uvođenje, razvoj, provedba i poboljšanje učinkovitih mjera koje su alternativa zadržavanju, uključujući upravljanje slučajevima na razini zajednice, posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i obitelji;

| (c) | uvođenje i jačanje neovisnih i učinkovitih sustava nadzora prisilnog vraćanja, kako je utvrđeno u članku 8. stavku 6. Direktive 2008/115/EZ; |
| --- | --- |

(c)

uvođenje i jačanje neovisnih i učinkovitih sustava nadzora prisilnog vraćanja, kako je utvrđeno u članku 8. stavku 6. Direktive 2008/115/EZ;

| (d) | suzbijanje poticaja na nezakonite migracije, uključujući zapošljavanje nezakonitih migranata, djelotvornim i primjerenim inspekcijama na temelju procjene rizika, osposobljavanjem osoblja, uspostavom i provedbom mehanizama s pomoću kojih nezakoniti migranti mogu potraživati nepodmirena plaćanja i podnositi pritužbe protiv poslodavaca i informativnim kampanjama i kampanjama za podizanje svijesti radi informiranja poslodavaca i nezakonitih migranata o njihovim pravima i obvezama na temelju Direktive 2009/52/EZ; |
| --- | --- |

(d)

suzbijanje poticaja na nezakonite migracije, uključujući zapošljavanje nezakonitih migranata, djelotvornim i primjerenim inspekcijama na temelju procjene rizika, osposobljavanjem osoblja, uspostavom i provedbom mehanizama s pomoću kojih nezakoniti migranti mogu potraživati nepodmirena plaćanja i podnositi pritužbe protiv poslodavaca i informativnim kampanjama i kampanjama za podizanje svijesti radi informiranja poslodavaca i nezakonitih migranata o njihovim pravima i obvezama na temelju Direktive 2009/52/EZ;

| (e) | priprema vraćanja, uključujući mjere koje dovode do izdavanja odluka o vraćanju, identifikacija državljana trećih zemalja, izdavanje putnih isprava i traženje obitelji; |
| --- | --- |

(e)

priprema vraćanja, uključujući mjere koje dovode do izdavanja odluka o vraćanju, identifikacija državljana trećih zemalja, izdavanje putnih isprava i traženje obitelji;

| (f) | suradnja s konzularnim tijelima i imigracijskim službama ili s drugim mjerodavnim tijelima i službama trećih zemalja u cilju pribavljanja putnih isprava, olakšavanja vraćanja i osiguravanja ponovnog prihvata, među ostalim raspoređivanjem časnika za vezu trećih zemalja; |
| --- | --- |

(f)

suradnja s konzularnim tijelima i imigracijskim službama ili s drugim mjerodavnim tijelima i službama trećih zemalja u cilju pribavljanja putnih isprava, olakšavanja vraćanja i osiguravanja ponovnog prihvata, među ostalim raspoređivanjem časnika za vezu trećih zemalja;

| (g) | pomoć pri vraćanju, posebice potpomognuto dobrovoljno vraćanje i informacije o programima potpomognutog dobrovoljnog vraćanja, među ostalim pružanjem posebnih smjernica za djecu u postupcima vraćanja; |
| --- | --- |

(g)

pomoć pri vraćanju, posebice potpomognuto dobrovoljno vraćanje i informacije o programima potpomognutog dobrovoljnog vraćanja, među ostalim pružanjem posebnih smjernica za djecu u postupcima vraćanja;

| (h) | operacije udaljavanja, uključujući s time povezane mjere, u skladu sa standardima utvrđenima u pravu Unije, osim potpore sredstvima za prisilu; |
| --- | --- |

(h)

operacije udaljavanja, uključujući s time povezane mjere, u skladu sa standardima utvrđenima u pravu Unije, osim potpore sredstvima za prisilu;

| (i) | mjere za podupiranje održivog vraćanja i reintegracije vraćenika, uključujući novčane poticaje, osposobljavanje, pomoć pri smještaju i zapošljavanju i podrška pri pokretanju ekonomskih aktivnosti; |
| --- | --- |

(i)

mjere za podupiranje održivog vraćanja i reintegracije vraćenika, uključujući novčane poticaje, osposobljavanje, pomoć pri smještaju i zapošljavanju i podrška pri pokretanju ekonomskih aktivnosti;

| (j) | objekti i usluge potpore u trećim zemljama za osiguravanje primjerenog privremenog smještaja i prihvata nakon dolaska te, prema potrebi, brzi prijelaz na smještaj u zajednici; |
| --- | --- |

(j)

objekti i usluge potpore u trećim zemljama za osiguravanje primjerenog privremenog smještaja i prihvata nakon dolaska te, prema potrebi, brzi prijelaz na smještaj u zajednici;

| (k) | suradnja s trećim zemljama u vezi sa suzbijanjem nezakonitih migracija i u pogledu učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata; |
| --- | --- |

(k)

suradnja s trećim zemljama u vezi sa suzbijanjem nezakonitih migracija i u pogledu učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata;

| (l) | mjere za podizanje svijesti o prikladnim zakonitim putovima za migracije i rizicima nezakonitog useljavanja; |
| --- | --- |

(l)

mjere za podizanje svijesti o prikladnim zakonitim putovima za migracije i rizicima nezakonitog useljavanja;

| (m) | pomoć i djelovanja u trećim zemljama kojima se doprinosi poboljšanju učinkovite suradnje između trećih zemalja te Unije i njezinih država članica u pogledu vraćanja i ponovnog prihvata i podupiranju reintegracije u društvo podrijetla. |
| --- | --- |

(m)

pomoć i djelovanja u trećim zemljama kojima se doprinosi poboljšanju učinkovite suradnje između trećih zemalja te Unije i njezinih država članica u pogledu vraćanja i ponovnog prihvata i podupiranju reintegracije u društvo podrijetla.

5.

| (a) | provedba dobrovoljnih transfera iz jedne države članice u drugu podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite; |
| --- | --- |

(a)

provedba dobrovoljnih transfera iz jedne države članice u drugu podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite;

| (b) | operativna potpora, u smislu upućenog osoblja ili financijske pomoći, koju država članica pruža drugoj državi članici na koju utječu migracijski izazovi, uključujući potporu koja se pruža EASO-u; |
| --- | --- |

(b)

operativna potpora, u smislu upućenog osoblja ili financijske pomoći, koju država članica pruža drugoj državi članici na koju utječu migracijski izazovi, uključujući potporu koja se pruža EASO-u;

| (c) | dobrovoljna provedba nacionalnih programa preseljenja ili humanitarnog prihvata; |
| --- | --- |

(c)

dobrovoljna provedba nacionalnih programa preseljenja ili humanitarnog prihvata;

| (d) | potpora koju država članica pruža drugoj državi članici na koju utječu migracijski izazovi u smislu uspostavljanja ili poboljšanja infrastrukture za prihvat. |
| --- | --- |

(d)

potpora koju država članica pruža drugoj državi članici na koju utječu migracijski izazovi u smislu uspostavljanja ili poboljšanja infrastrukture za prihvat.

---

(1)  Direktiva Vijeća 2003/86/EZ od 22. rujna 2003. o pravu na spajanje obitelji (SL L 251, 3.10.2003., str. 12.).

1

---

PRILOG IV.

DJELOVANJA PRIHVATLJIVA ZA VIŠE STOPE SUFINANCIRANJA U SKLADU S ČLANKOM 15. STAVKOM 3. I ČLANKOM 16. STAVKOM 9.

| — | Mjere integracije koje provode lokalna i regionalna tijela i organizacije civilnog društva, uključujući organizacije koje se bave izbjeglicama i organizacije koje vode migranti |
| --- | --- |

—

Mjere integracije koje provode lokalna i regionalna tijela i organizacije civilnog društva, uključujući organizacije koje se bave izbjeglicama i organizacije koje vode migranti

| — | Djelovanja za razvoj i provedbu učinkovitih alternativa zadržavanju |
| --- | --- |

—

Djelovanja za razvoj i provedbu učinkovitih alternativa zadržavanju

| — | Programi potpomognutog dobrovoljnog vraćanja i reintegracije i povezane aktivnosti |
| --- | --- |

—

Programi potpomognutog dobrovoljnog vraćanja i reintegracije i povezane aktivnosti

| — | Mjere usmjerene na ranjive osobe i podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu s posebnim potrebama u vezi s prihvatom ili posebnim postupovnim potrebama, uključujući mjere za osiguranje djelotvorne zaštite maloljetnika, posebice maloljetnika bez pratnje, među ostalim putem alternativnih sustava izvaninstitucijske skrbi |
| --- | --- |

—

Mjere usmjerene na ranjive osobe i podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu s posebnim potrebama u vezi s prihvatom ili posebnim postupovnim potrebama, uključujući mjere za osiguranje djelotvorne zaštite maloljetnika, posebice maloljetnika bez pratnje, među ostalim putem alternativnih sustava izvaninstitucijske skrbi

---

PRILOG V.

KLJUČNI POKAZATELJI USPJEŠNOSTI IZ ČLANKA 33. STAVKA 1.

Svi pokazatelji koji se odnose na osobe priopćuju se po dobnim skupinama (< 18, 18-60, > 60) i rodu.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a)

| 1. | Broj sudionika koji smatraju da je osposobljavanje korisno za njihov rad. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom osposobljavanja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj osoba smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju, posebno navodeći:






  3.1 | broj maloljetnika bez pratnje smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

broj maloljetnika bez pratnje smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju;

| 3.2 | broj obitelji smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju. |
| --- | --- |

3.2

broj obitelji smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b)

| 1. | Broj sudionika koji su pohađali tečajeve jezika i poboljšali svoje znanje jezika zemlje domaćina po završetku tečaja jezika za barem jednu razinu Zajedničkog europskog referentnog okvira za jezike ili jednakovrijednog nacionalnog okvira. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj sudionika koji izvijeste da je aktivnost bila korisna za njihovu integraciju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj sudionika koji su podnijeli zahtjev za priznavanje ili procjenu kvalifikacija ili vještina stečenih u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj sudionika koji su podnijeli zahtjev za status dugotrajnog boravka. |
| --- | --- |

4.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (c)

| 1. | Broj vraćenika koji su se dobrovoljno vratili. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj vraćenika koji su udaljeni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj vraćenika koji podliježu alternativama zadržavanju. |
| --- | --- |

3.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (d)

| 1. | Broj podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite koji su premješteni iz jedne države članice u drugu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj preseljenih osoba. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj osoba prihvaćenih u okviru humanitarnog prihvata. |
| --- | --- |

3.

---

PRILOG VI.

VRSTE INTERVENCIJA

TABLICA 1.: KODOVI ZA DIMENZIJU „PODRUČJE INTERVENCIJE”

| I. | Zajednički europski sustav azila |
| --- | --- |

I.

Zajednički europski sustav azila

001

Uvjeti prihvata

002

Postupci azila

003

Provedba pravne stečevine Unije

004

Djeca migranti

005

Osobe s posebnim potrebama u vezi s prihvatom i posebnim postupovnim potrebama

006

Programi Unije za preseljenje ili nacionalni programi za preseljenje i humanitarni prihvat (Prilog III., točka 2. podtočka (g))

007

Operativna potpora

| II. | Zakonite migracije i integracija |
| --- | --- |

II.

Zakonite migracije i integracija

001

Razvoj strategija integracije

002

Žrtve trgovine ljudima

003

Mjere integracije – informiranje i orijentacija, jedinstvene kontaktne točke

004

Mjere integracije – jezično osposobljavanje

005

Mjere integracije – građansko i drugo osposobljavanje

006

Mjere integracije – uvod, sudjelovanje, razmjene društva domaćina

007

Mjere integracije – osnovne potrebe

008

Mjere prije odlaska

009

Programi mobilnosti

010

Stjecanje zakonitog boravka

011

Ranjive osobe, uključujući maloljetnike bez pratnje

012

Operativna potpora

| III. | Vraćanje |
| --- | --- |

III.

Vraćanje

001

Alternative zadržavanju

002

Uvjeti prihvata/zadržavanja

003

Postupci vraćanja

004

Potpomognuto dobrovoljno vraćanje

005

Pomoć pri reintegraciji

006

Operacije udaljavanja/vraćanja

007

Sustav nadzora prisilnog vraćanja

008

Ranjive osobe, uključujući maloljetnike bez pratnje

009

Mjere za smanjenje poticaja na nezakonite migracije

010

Operativna potpora

| IV. | Solidarnost i pravedna podjela odgovornosti |
| --- | --- |

IV.

Solidarnost i pravedna podjela odgovornosti

001

Transferi u drugu državu članicu („premještanje”)

002

Potpora države članice drugoj državi članici, uključujući potporu koja se pruža EASO-u

003

Preseljenje (članak 19.)

004

Humanitarni prihvat (članak 19.)

005

Potpora, u obliku infrastrukture za prihvat, drugoj državi članici

006

Operativna potpora

| V. | Tehnička pomoć |
| --- | --- |

V.

Tehnička pomoć

001

Informiranje i komunikacija

002

Priprema, provedba, praćenje i kontrola

003

Evaluacije i studije, prikupljanje podataka

004

Izgradnja kapaciteta

TABLICA 2.: KODOVI ZA DIMENZIJU „VRSTA DJELOVANJA”

| 001 | Razvoj nacionalnih strategija |
| --- | --- |
| 002 | Izgradnja kapaciteta |
| 003 | Obrazovanje i osposobljavanje državljana trećih zemalja |
| 004 | Razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja |
| 005 | Razmjena informacija i najboljih praksi |
| 006 | Zajednička djelovanja/operacije među državama članicama |
| 007 | Kampanje i informiranje |
| 008 | Razmjena i upućivanje stručnjaka |
| 009 | Studije, pilot-projekti, procjene rizika |
| 010 | Aktivnosti pripreme i praćenja te administrativne i tehničke aktivnosti |
| 011 | Pružanje usluga pomoći i potpore državljanima trećih zemalja |
| 012 | Infrastruktura |
| 013 | Oprema |

001

Razvoj nacionalnih strategija

002

Izgradnja kapaciteta

003

Obrazovanje i osposobljavanje državljana trećih zemalja

004

Razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja

005

Razmjena informacija i najboljih praksi

006

Zajednička djelovanja/operacije među državama članicama

007

Kampanje i informiranje

008

Razmjena i upućivanje stručnjaka

009

Studije, pilot-projekti, procjene rizika

010

Aktivnosti pripreme i praćenja te administrativne i tehničke aktivnosti

011

Pružanje usluga pomoći i potpore državljanima trećih zemalja

012

Infrastruktura

013

Oprema

TABLICA 3.: KODOVI ZA DIMENZIJU „PROVEDBA”

| 001 | Djelovanja obuhvaćena člankom 15. stavkom 1. |
| --- | --- |
| 002 | Posebna djelovanja |
| 003 | Djelovanja navedena u Prilogu IV. |
| 004 | Operativna potpora |
| 005 | Hitna pomoć |

001

Djelovanja obuhvaćena člankom 15. stavkom 1.

002

Posebna djelovanja

003

Djelovanja navedena u Prilogu IV.

004

Operativna potpora

005

Hitna pomoć

TABLICA 4.: KODOVI ZA DIMENZIJU „POSEBNE TEME”

| 001 | Suradnja s trećim zemljama |
| --- | --- |
| 002 | Djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama |
| 003 | Ništa od navedenog |

001

Suradnja s trećim zemljama

002

Djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama

003

Ništa od navedenog

---

PRILOG VII.

RASHODI PRIHVATLJIVI ZA OPERATIVNU POTPORU

U okviru svih specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. operativna potpora pokriva:

| — | troškove osoblja, |
| --- | --- |

—

troškove osoblja,

| — | troškove pružanja usluga, kao što su održavanje ili zamjena opreme, uključujući sustave IKT-a, |
| --- | --- |

—

troškove pružanja usluga, kao što su održavanje ili zamjena opreme, uključujući sustave IKT-a,

| — | troškove pružanja usluga, kao što su održavanje i popravak infrastrukture. |
| --- | --- |

—

troškove pružanja usluga, kao što su održavanje i popravak infrastrukture.

---

PRILOG VIII.

POKAZATELJI OSTVARENJA I POKAZATELJI REZULTATA KAKO SU NAVEDENI U ČLANKU 33. STAVKU 3.

Svi pokazatelji koji se odnose na osobe priopćuju se po dobnim skupinama (< 18, 18-60, > 60) i rodu.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a)

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj sudionika koji su primili potporu, posebno navodeći:






  1.1 | broj sudionika koji su primili pravnu pomoć; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

broj sudionika koji su primili pravnu pomoć;

| 1.2 | broj sudionika koji ostvaruju korist od vrsta potpore koje nisu pravna pomoć, uključujući informacije i pomoć tijekom cijelog postupka azila (1); |
| --- | --- |

1.2

broj sudionika koji ostvaruju korist od vrsta potpore koje nisu pravna pomoć, uključujući informacije i pomoć tijekom cijelog postupka azila (1);

| 1.3 | broj ranjivih sudionika koji su primili pomoć. |
| --- | --- |

1.3

broj ranjivih sudionika koji su primili pomoć.

| 2. | Broj sudionika u aktivnostima osposobljavanja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj novostvorenih mjesta u infrastrukturi za prihvat u skladu s pravnom stečevinom Unije, posebno navodeći:






  3.1 | broj novostvorenih mjesta za maloljetnike bez pratnje. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

broj novostvorenih mjesta za maloljetnike bez pratnje.

| 4. | Broj obnovljenih ili preuređenih mjesta u infrastrukturi za prihvat u skladu s pravnom stečevinom Unije, posebno navodeći:






  4.1 | broj obnovljenih ili preuređenih mjesta za maloljetnike bez pratnje. |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

broj obnovljenih ili preuređenih mjesta za maloljetnike bez pratnje.

Pokazatelji rezultata

| 5. | Broj sudionika koji smatraju da je osposobljavanje korisno za njihov rad. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom osposobljavanja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Broj osoba smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju, posebno navodeći:






  7.1 | broj maloljetnika bez pratnje smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju; |
| --- | --- | --- |

7.

7.1

broj maloljetnika bez pratnje smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju;

| 7.2 | broj obitelji smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju. |
| --- | --- |

7.2

broj obitelji smještenih u objekte koji su alternativa zadržavanju.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b)

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj sudionika obuhvaćenih mjerama prije odlaska. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj lokalnih i regionalnih tijela kojima je pružena potpora za provedbu mjera integracije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj sudionika koji su primili potporu, posebno navodeći:






  3.1 | broj sudionika koji pohađaju tečaj jezika; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

broj sudionika koji pohađaju tečaj jezika;

| 3.2 | broj sudionika koji pohađaju tečaj za građansku orijentaciju; |
| --- | --- |

3.2

broj sudionika koji pohađaju tečaj za građansku orijentaciju;

| 3.3 | broj sudionika kojima je pružena osobna profesionalna orijentacija. |
| --- | --- |

3.3

broj sudionika kojima je pružena osobna profesionalna orijentacija.

| 4. | Broj informativnih paketa i kampanja za podizanje svijesti o zakonitim migracijskim putovima u Uniju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Broj sudionika koji primaju informacije ili pomoć u cilju podnošenja zahtjeva za spajanje obitelji. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Broj sudionika koji ostvaruju koristi od programâ mobilnosti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Broj projekata za integraciju u kojima su korisnici lokalna i regionalna tijela. |
| --- | --- |

7.

Pokazatelji rezultata

| 8. | Broj sudionika koji su pohađali tečajeve jezika i poboljšali svoje znanje jezika zemlje domaćina po završetku tečaja jezika za barem jednu razinu Zajedničkog europskog referentnog okvira za jezike ili jednakovrijednog nacionalnog okvira. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Broj sudionika koji izvijeste da je aktivnost bila korisna za njihovu integraciju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Broj sudionika koji su podnijeli zahtjev za priznavanje ili procjenu kvalifikacija ili vještina stečenih u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Broj sudionika koji su podnijeli zahtjev za status dugotrajnog boravka. |
| --- | --- |

11.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (c)

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj sudionika u aktivnostima osposobljavanja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj komada kupljene opreme, uključujući broj kupljenih ili ažuriranih sustava IKT-a. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj vraćenika koji su primili pomoć za reintegraciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj novih mjesta u centrima za zadržavanje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Broj renoviranih ili obnovljenih mjesta u centrima za zadržavanje. |
| --- | --- |

5.

Pokazatelji rezultata

| 6. | Broj vraćenika koji su se dobrovoljno vratili. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Broj vraćenika koji su udaljeni. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Broj vraćenika koji podliježu alternativama zadržavanju. |
| --- | --- |

8.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (d)

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj osposobljenog osoblja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj sudionika koji su primili pomoć prije odlaska. |
| --- | --- |

2.

Pokazatelji rezultata

| 3. | Broj podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite koji su premješteni iz jedne države članice u drugu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj preseljenih osoba. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Broj osoba prihvaćenih u okviru humanitarnog prihvata. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sustav ovaj pokazatelj izrađuje automatski za potrebe izvješćivanja, i to oduzimanjem broja sudionika koji su primili pravnu pomoć od broja sudionika koji su primili potporu. Podatke za ovaj pokazatelj izrađuje sustav SFC2021 za potrebe izvješćivanja. Države članice za ovaj pokazatelj ne trebaju dostaviti podatke niti moraju utvrditi ključne etape ili ciljne vrijednosti.

---

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 251/48

---

UREDBA (EU) 2021/1148 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 7. srpnja 2021.

o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točku (d),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Cilj Unije da osigura visoku razinu sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se postići, među ostalim, zajedničkim mjerama o prelasku osoba preko unutarnjih granica, graničnoj kontroli na vanjskim granicama i zajedničkoj viznoj politici, pri čemu se istodobno treba očuvati osjetljiva ravnoteža između slobodnog kretanja osoba, s jedne strane, i sigurnosti, s druge strane. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Unije da osigura visoku razinu sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se postići, među ostalim, zajedničkim mjerama o prelasku osoba preko unutarnjih granica, graničnoj kontroli na vanjskim granicama i zajedničkoj viznoj politici, pri čemu se istodobno treba očuvati osjetljiva ravnoteža između slobodnog kretanja osoba, s jedne strane, i sigurnosti, s druge strane.

| (2) | U skladu s člankom 80. UFEU-a politike Unije koje se odnose na graničnu kontrolu, azil i useljavanje i njihova provedba uređene su načelom solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, uključujući njihove financijske implikacije. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 80. UFEU-a politike Unije koje se odnose na graničnu kontrolu, azil i useljavanje i njihova provedba uređene su načelom solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, uključujući njihove financijske implikacije.

| (3) | U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. ožujka 2017., čelnici 27 država članica potvrdili su svoju predanost osiguravanju sigurne i zaštićene Europe i izgradnji Unije u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku kojom se poštuju međunarodni standardi te Europe koja je odlučna boriti se protiv terorizma i organiziranog kriminala. |
| --- | --- |

(3)

U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. ožujka 2017., čelnici 27 država članica potvrdili su svoju predanost osiguravanju sigurne i zaštićene Europe i izgradnji Unije u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku kojom se poštuju međunarodni standardi te Europe koja je odlučna boriti se protiv terorizma i organiziranog kriminala.

| (4) | Sva djelovanja financirana u okviru Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike („Instrument”), uspostavljenog ovom Uredbom, uključujući ona koje se provode u trećim zemljama, trebala bi se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te bi trebala biti u skladu s međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke, osobito osiguravanjem poštovanja načelâ nediskriminacije i zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. |
| --- | --- |

(4)

Sva djelovanja financirana u okviru Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike („Instrument”), uspostavljenog ovom Uredbom, uključujući ona koje se provode u trećim zemljama, trebala bi se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te bi trebala biti u skladu s međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke, osobito osiguravanjem poštovanja načelâ nediskriminacije i zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.

| (5) | Cilj politike Instrumenta razvoj je i provedba snažnog i djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama, čime se doprinosi osiguravanju visoke razine unutarnje sigurnosti u Uniji, uz istodobnu zaštitu slobodnog kretanja osoba unutar nje te potpuno poštovanje relevantne pravne stečevine Unije i međunarodnih obveza Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke. |
| --- | --- |

(5)

Cilj politike Instrumenta razvoj je i provedba snažnog i djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama, čime se doprinosi osiguravanju visoke razine unutarnje sigurnosti u Uniji, uz istodobnu zaštitu slobodnog kretanja osoba unutar nje te potpuno poštovanje relevantne pravne stečevine Unije i međunarodnih obveza Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke.

| (6) | Europsko integrirano upravljanje granicama, koje provodi europska granična i obalna straža uspostavljena Uredbom (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća (3), podijeljena je odgovornost Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama, uključujući službenike obalne straže u mjeri u kojoj izvršavaju zadaće nadzora državne granice. Njime bi se trebalo doprinijeti olakšavanju zakonitih prelazaka granice, sprečavanju i otkrivanju nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta te djelotvornom upravljanju migracijskim tokovima. |
| --- | --- |

(6)

Europsko integrirano upravljanje granicama, koje provodi europska granična i obalna straža uspostavljena Uredbom (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća (3), podijeljena je odgovornost Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama, uključujući službenike obalne straže u mjeri u kojoj izvršavaju zadaće nadzora državne granice. Njime bi se trebalo doprinijeti olakšavanju zakonitih prelazaka granice, sprečavanju i otkrivanju nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta te djelotvornom upravljanju migracijskim tokovima.

| (7) | U Komunikaciji Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu olakšavanje zakonitih putovanja uz istodobno sprečavanje nezakonitih migracija i sigurnosnih rizika utvrđeno je kao jedan od glavnih ciljeva pristupa Unije iznesenog u toj komunikaciji. |
| --- | --- |

(7)

U Komunikaciji Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu olakšavanje zakonitih putovanja uz istodobno sprečavanje nezakonitih migracija i sigurnosnih rizika utvrđeno je kao jedan od glavnih ciljeva pristupa Unije iznesenog u toj komunikaciji.

| (8) | Financijska potpora iz proračuna Unije neophodna je za provedbu europskog integriranog upravljanja granicama kojim će se državama članicama, postupajući uz puno poštovanje temeljnih prava, pružiti potpora u učinkovitom upravljanju prelascima vanjskih granica i rješavanju budućih izazova na tim granicama što bi doprinijelo borbi protiv teških kaznenih djela s prekograničnom dimenzijom. |
| --- | --- |

(8)

Financijska potpora iz proračuna Unije neophodna je za provedbu europskog integriranog upravljanja granicama kojim će se državama članicama, postupajući uz puno poštovanje temeljnih prava, pružiti potpora u učinkovitom upravljanju prelascima vanjskih granica i rješavanju budućih izazova na tim granicama što bi doprinijelo borbi protiv teških kaznenih djela s prekograničnom dimenzijom.

| (9) | Državama članicama trebalo bi pružiti odgovarajuću financijsku potporu Unije radi promicanja provedbe europskog integriranog upravljanja granicama i osiguravanja stvarne primjene europskog integriranog upravljanja granicama. Europsko integrirano upravljanje granicama sastoji se od, među ostalim, sljedećih elemenata utvrđenih u Uredbi (EU) 2019/1896: nadzora državne granice; operacija traganja i spašavanja tijekom zaštite državne granice; analize rizika; suradnje među državama članicama, uključujući potporu koju koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu; međuagencijske suradnje, uključujući redovitu razmjenu informacija; suradnje s trećim zemljama; tehničkih i operativnih mjera unutar schengenskog područja koje se odnose na nadzor državne granice i koje su oblikovane tako da se njima bolje rješava pitanje nezakonitog useljavanja i suzbija prekogranični kriminalitet; upotrebe najsuvremenije tehnologije; mehanizma za kontrolu kvalitete i mehanizama solidarnosti. |
| --- | --- |

(9)

Državama članicama trebalo bi pružiti odgovarajuću financijsku potporu Unije radi promicanja provedbe europskog integriranog upravljanja granicama i osiguravanja stvarne primjene europskog integriranog upravljanja granicama. Europsko integrirano upravljanje granicama sastoji se od, među ostalim, sljedećih elemenata utvrđenih u Uredbi (EU) 2019/1896: nadzora državne granice; operacija traganja i spašavanja tijekom zaštite državne granice; analize rizika; suradnje među državama članicama, uključujući potporu koju koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu; međuagencijske suradnje, uključujući redovitu razmjenu informacija; suradnje s trećim zemljama; tehničkih i operativnih mjera unutar schengenskog područja koje se odnose na nadzor državne granice i koje su oblikovane tako da se njima bolje rješava pitanje nezakonitog useljavanja i suzbija prekogranični kriminalitet; upotrebe najsuvremenije tehnologije; mehanizma za kontrolu kvalitete i mehanizama solidarnosti.

| (10) | Instrumentom bi se trebala moći pružiti potrebna potpora državama članicama za provedbu zajedničkih minimalnih standarda za zaštitu vanjskih granica, u skladu s odgovarajućim nadležnostima država članica, Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i Komisije. |
| --- | --- |

(10)

Instrumentom bi se trebala moći pružiti potrebna potpora državama članicama za provedbu zajedničkih minimalnih standarda za zaštitu vanjskih granica, u skladu s odgovarajućim nadležnostima država članica, Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i Komisije.

| (11) | Budući da carinska tijela država članica preuzimaju sve veći broj zadaća koje često obuhvaćaju i područje sigurnosti te se odvijaju na vanjskim granicama, važno je poticati međuagencijsku suradnju kao sastavnicu europskog integriranog upravljanja granicama u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896. Komplementarnost provedbe nadzora granica i carinskih provjera na vanjskim granicama potrebno je osigurati pružanjem odgovarajuće financijske potpore Unije državama članicama. Međuagencijskom suradnjom neće se samo postrožiti carinske provjere u cilju borbe protiv svih oblika krijumčarenja, već će se i olakšati zakonita trgovina i zakonita putovanja te doprinijeti sigurnoj i učinkovitoj carinskoj uniji. |
| --- | --- |

(11)

Budući da carinska tijela država članica preuzimaju sve veći broj zadaća koje često obuhvaćaju i područje sigurnosti te se odvijaju na vanjskim granicama, važno je poticati međuagencijsku suradnju kao sastavnicu europskog integriranog upravljanja granicama u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896. Komplementarnost provedbe nadzora granica i carinskih provjera na vanjskim granicama potrebno je osigurati pružanjem odgovarajuće financijske potpore Unije državama članicama. Međuagencijskom suradnjom neće se samo postrožiti carinske provjere u cilju borbe protiv svih oblika krijumčarenja, već će se i olakšati zakonita trgovina i zakonita putovanja te doprinijeti sigurnoj i učinkovitoj carinskoj uniji.

| (12) | Stoga je potrebno uspostaviti fond koji će biti sljednik Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog uredbama (EU) br. 513/2014 (4) i (EU) br. 515/2014 (5) Europskog parlamenta i Vijeća osnivanjem, među ostalim, Fonda za integrirano upravljanje granicama („Fond”). |
| --- | --- |

(12)

Stoga je potrebno uspostaviti fond koji će biti sljednik Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog uredbama (EU) br. 513/2014 (4) i (EU) br. 515/2014 (5) Europskog parlamenta i Vijeća osnivanjem, među ostalim, Fonda za integrirano upravljanje granicama („Fond”).

| (13) | Zbog pravnih posebnosti glave V. UFEU-a i različitih pravnih osnova koje se primjenjuju u vezi s politikama o vanjskim granicama i o carinskim provjerama, pravno nije moguće uspostaviti Fond kao jedinstveni instrument. |
| --- | --- |

(13)

Zbog pravnih posebnosti glave V. UFEU-a i različitih pravnih osnova koje se primjenjuju u vezi s politikama o vanjskim granicama i o carinskim provjerama, pravno nije moguće uspostaviti Fond kao jedinstveni instrument.

| (14) | Stoga bi Fond trebalo uspostaviti kao sveobuhvatan okvir za financijsku potporu Unije u području upravljanja granicama i vizne politike koji bi obuhvaćao Instrument kao i instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljen Uredbom (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Taj bi okvir trebalo dopuniti Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (7), na koju bi ova Uredba trebala upućivati u pogledu pravilâ o podijeljenom upravljanju. |
| --- | --- |

(14)

Stoga bi Fond trebalo uspostaviti kao sveobuhvatan okvir za financijsku potporu Unije u području upravljanja granicama i vizne politike koji bi obuhvaćao Instrument kao i instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljen Uredbom (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Taj bi okvir trebalo dopuniti Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (7), na koju bi ova Uredba trebala upućivati u pogledu pravilâ o podijeljenom upravljanju.

| (15) | Instrument bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima njegovih prethodnika, Fonda za vanjske granice za razdoblje od 2007. do 2013., uspostavljenog Odlukom br. 574/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), i Instrumenta za financijsku potporu za vanjske granice i vize u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020., uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014, te bi ga trebalo proširiti kako bi se uzeo u obzir novi razvoj događaja. |
| --- | --- |

(15)

Instrument bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima njegovih prethodnika, Fonda za vanjske granice za razdoblje od 2007. do 2013., uspostavljenog Odlukom br. 574/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), i Instrumenta za financijsku potporu za vanjske granice i vize u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020., uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014, te bi ga trebalo proširiti kako bi se uzeo u obzir novi razvoj događaja.

| (16) | U svrhu osiguravanja ujednačenog i visokokvalitetnog nadzora vanjskih granica te olakšavanja zakonitih putovanja preko vanjskih granica Instrument bi trebao doprinijeti razvoju europskog integriranog upravljanja granicama koje obuhvaća mjere povezane s politikama, zakonodavstvom, sustavnom suradnjom, podjelom tereta, procjenom situacije i promjenjivih okolnosti u vezi s prijelazima na kojima nezakoniti migranti prelaze granicu, osobljem, opremom i tehnologijom, koje nadležna tijela država članica i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu mogu poduzeti na različitim razinama, u suradnji s ostalim akterima poput drugih tijela, ureda i agencije Unije, posebno u suradnji s Agencijom Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) osnovanom Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (9), Agencijom Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) osnovanom Uredbom (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i, prema potrebi, trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

(16)

U svrhu osiguravanja ujednačenog i visokokvalitetnog nadzora vanjskih granica te olakšavanja zakonitih putovanja preko vanjskih granica Instrument bi trebao doprinijeti razvoju europskog integriranog upravljanja granicama koje obuhvaća mjere povezane s politikama, zakonodavstvom, sustavnom suradnjom, podjelom tereta, procjenom situacije i promjenjivih okolnosti u vezi s prijelazima na kojima nezakoniti migranti prelaze granicu, osobljem, opremom i tehnologijom, koje nadležna tijela država članica i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu mogu poduzeti na različitim razinama, u suradnji s ostalim akterima poput drugih tijela, ureda i agencije Unije, posebno u suradnji s Agencijom Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) osnovanom Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (9), Agencijom Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) osnovanom Uredbom (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i, prema potrebi, trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.

| (17) | Instrument bi trebao doprinijeti poboljšanju učinkovitosti obrade viza u smislu olakšavanja viznih postupaka za osobe koje putuju u dobroj vjeri te u smislu utvrđivanja i procjene sigurnosnih rizika i rizika povezanih s nezakonitim migracijama. Instrumentom bi se trebala osobito pružati financijska pomoć za potporu digitalizaciji obrade viza kako bi se osigurali brzi i sigurni vizni postupci prilagođeni strankama od kojih će imati koristi i podnositelji zahtjevâ za izdavanje viza i konzulati. Instrument bi također trebao služiti osiguravanju široke pokrivenosti konzularnim uslugama diljem svijeta. Instrumentom bi se također trebale obuhvatiti ujednačena provedba i modernizacija zajedničke vizne politike te mjere koje proizlaze iz Uredbe (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (11), kao i pomoć državama članicama u izdavanju viza, među ostalim i viza s ograničenom područnom valjanošću koje se izdaju iz humanitarnih razloga, razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza u skladu s pravnom stečevinom Unije koja se odnosi na vize. |
| --- | --- |

(17)

Instrument bi trebao doprinijeti poboljšanju učinkovitosti obrade viza u smislu olakšavanja viznih postupaka za osobe koje putuju u dobroj vjeri te u smislu utvrđivanja i procjene sigurnosnih rizika i rizika povezanih s nezakonitim migracijama. Instrumentom bi se trebala osobito pružati financijska pomoć za potporu digitalizaciji obrade viza kako bi se osigurali brzi i sigurni vizni postupci prilagođeni strankama od kojih će imati koristi i podnositelji zahtjevâ za izdavanje viza i konzulati. Instrument bi također trebao služiti osiguravanju široke pokrivenosti konzularnim uslugama diljem svijeta. Instrumentom bi se također trebale obuhvatiti ujednačena provedba i modernizacija zajedničke vizne politike te mjere koje proizlaze iz Uredbe (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (11), kao i pomoć državama članicama u izdavanju viza, među ostalim i viza s ograničenom područnom valjanošću koje se izdaju iz humanitarnih razloga, razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza u skladu s pravnom stečevinom Unije koja se odnosi na vize.

| (18) | Instrumentom bi se trebale podupirati mjere povezane s nadzorom vanjskih granica na državnom području zemalja koje primjenjuju schengensku pravnu stečevinu kao dio provedbe europskog integriranog upravljanja granicama, kojima bi se osnažilo cjelokupno funkcioniranje schengenskog područja. |
| --- | --- |

(18)

Instrumentom bi se trebale podupirati mjere povezane s nadzorom vanjskih granica na državnom području zemalja koje primjenjuju schengensku pravnu stečevinu kao dio provedbe europskog integriranog upravljanja granicama, kojima bi se osnažilo cjelokupno funkcioniranje schengenskog područja.

| (19) | Radi poboljšanja upravljanja vanjskim granicama, olakšavanja zakonitih putovanja, doprinošenja sprečavanju i suzbijanju nezakonitih prelazaka granice, provedbe zajedničke vizne politike i doprinošenja visokoj razini sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Unije, Instrumentom bi se trebao podupirati razvoj opsežnih informacijskih sustava u skladu s pravom Unije u području upravljanja granicama. Njime bi također trebalo podupirati uspostavu interoperabilnosti, kako je utvrđeno u uredbama (EU) 2019/817 (12) i (EU) 2019/818 (13) Europskog parlamenta i Vijeća, u državama članicama među informacijskim sustavima Unije, naime između sustava ulaska/izlaska (EES) uspostavljenog Uredbom (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća (14), viznog informacijskog sustava (VIS) uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 767/2008, europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Eurodaca uspostavljenog Uredbom (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16), Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) uspostavljenog uredbama (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) i (EU) 2018/1862 (19) Europskog parlamenta i Vijeća i centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (ECRIS-TCN) uspostavljenog Uredbom (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća (20) kako bi se ti informacijski sustavi Unije i njihovi podaci međusobno nadopunjavali. Instrumentom bi nakon provedbe komponenata interoperabilnosti na središnjoj razini trebalo doprinijeti i potrebnom razvoju na nacionalnoj razini, naime europskog portala za pretraživanje (ESP), zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih podataka (zajednički BMS), zajedničkog repozitorija podataka o identitetu (CIR) i detektora višestrukih identiteta (MID). |
| --- | --- |

(19)

Radi poboljšanja upravljanja vanjskim granicama, olakšavanja zakonitih putovanja, doprinošenja sprečavanju i suzbijanju nezakonitih prelazaka granice, provedbe zajedničke vizne politike i doprinošenja visokoj razini sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Unije, Instrumentom bi se trebao podupirati razvoj opsežnih informacijskih sustava u skladu s pravom Unije u području upravljanja granicama. Njime bi također trebalo podupirati uspostavu interoperabilnosti, kako je utvrđeno u uredbama (EU) 2019/817 (12) i (EU) 2019/818 (13) Europskog parlamenta i Vijeća, u državama članicama među informacijskim sustavima Unije, naime između sustava ulaska/izlaska (EES) uspostavljenog Uredbom (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća (14), viznog informacijskog sustava (VIS) uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 767/2008, europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Eurodaca uspostavljenog Uredbom (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16), Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) uspostavljenog uredbama (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) i (EU) 2018/1862 (19) Europskog parlamenta i Vijeća i centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (ECRIS-TCN) uspostavljenog Uredbom (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća (20) kako bi se ti informacijski sustavi Unije i njihovi podaci međusobno nadopunjavali. Instrumentom bi nakon provedbe komponenata interoperabilnosti na središnjoj razini trebalo doprinijeti i potrebnom razvoju na nacionalnoj razini, naime europskog portala za pretraživanje (ESP), zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih podataka (zajednički BMS), zajedničkog repozitorija podataka o identitetu (CIR) i detektora višestrukih identiteta (MID).

| (20) | Kako bi se ostvarile koristi od znanja i stručnosti decentraliziranih agencija s nadležnošću u područjima upravljanja granicama, vizne politike i opsežnih informacijskih sustava, Komisija bi trebala pravodobno uključiti relevantne agencije u rad Odbora za fondove za unutarnje poslove uspostavljenog ovom Uredbom, osobito na početku i na sredini programskog razdoblja. Komisija bi, prema potrebi, također trebala moći uključiti relevantna tijela, urede i agencije Unije u praćenje i evaluaciju, posebno kako bi se osiguralo da su djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i dogovorenim prioritetima Unije. Instrumentom bi se trebale nadopuniti i osnažiti aktivnosti kojima se provodi europsko integrirano upravljanje granicama u skladu s načelom podijeljene odgovornosti i solidarnosti između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu koje čine dva stupa europske granične i obalne straže. To osobito znači da bi države članice pri sastavljanju svojih programa koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja trebale uzeti u obzir analitičke alate i operativne i tehničke smjernice koje je izradila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, kao i program osposobljavanja, koji je izradila ta agencija, poput zajedničkog osnovnog izvedbenog programa za osposobljavanje službenikâ graničnog nadzora, uključujući sastavnice tog izvedbenog programa koje se odnose na temeljna prava i pristup međunarodnoj zaštiti. Komisija bi se, u svrhu razvoja komplementarnosti između svojih zadaća i dužnosti država članica povezanih s nadzorom vanjskih granica te osiguravanja dosljednosti i izbjegavanja troškovne neučinkovitosti, trebala pravodobno savjetovati s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o nacrtima programa koje dostave države članice u mjeri u kojoj su ti nacrti u nadležnosti te agencije, a posebno o aktivnostima koje se financiraju u okviru operativne potpore. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se ostvarile koristi od znanja i stručnosti decentraliziranih agencija s nadležnošću u područjima upravljanja granicama, vizne politike i opsežnih informacijskih sustava, Komisija bi trebala pravodobno uključiti relevantne agencije u rad Odbora za fondove za unutarnje poslove uspostavljenog ovom Uredbom, osobito na početku i na sredini programskog razdoblja. Komisija bi, prema potrebi, također trebala moći uključiti relevantna tijela, urede i agencije Unije u praćenje i evaluaciju, posebno kako bi se osiguralo da su djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i dogovorenim prioritetima Unije. Instrumentom bi se trebale nadopuniti i osnažiti aktivnosti kojima se provodi europsko integrirano upravljanje granicama u skladu s načelom podijeljene odgovornosti i solidarnosti između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu koje čine dva stupa europske granične i obalne straže. To osobito znači da bi države članice pri sastavljanju svojih programa koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja trebale uzeti u obzir analitičke alate i operativne i tehničke smjernice koje je izradila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, kao i program osposobljavanja, koji je izradila ta agencija, poput zajedničkog osnovnog izvedbenog programa za osposobljavanje službenikâ graničnog nadzora, uključujući sastavnice tog izvedbenog programa koje se odnose na temeljna prava i pristup međunarodnoj zaštiti. Komisija bi se, u svrhu razvoja komplementarnosti između svojih zadaća i dužnosti država članica povezanih s nadzorom vanjskih granica te osiguravanja dosljednosti i izbjegavanja troškovne neučinkovitosti, trebala pravodobno savjetovati s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o nacrtima programa koje dostave države članice u mjeri u kojoj su ti nacrti u nadležnosti te agencije, a posebno o aktivnostima koje se financiraju u okviru operativne potpore.

| (21) | U mjeri u kojoj to zatraže pogođene države članice, Instrumentom bi trebalo podupirati provedbu pristupa putem žarišnih točaka kako je opisan u Komunikaciji Komisije od 13. svibnja 2015. naslovljenoj „Europski migracijski program” i koji je Europsko vijeće potvrdilo 25. i 26. lipnja 2015. te koji je dodatno pojašnjen u Uredbi (EU) 2019/1896. Pristupom putem žarišnih točaka pruža se operativna potpora državama članicama koje su suočene s nerazmjernim migracijskim izazovima na vanjskim granicama. Njime se nudi integrirana, sveobuhvatna i ciljana pomoć u duhu solidarnosti i podijeljene odgovornosti. |
| --- | --- |

(21)

U mjeri u kojoj to zatraže pogođene države članice, Instrumentom bi trebalo podupirati provedbu pristupa putem žarišnih točaka kako je opisan u Komunikaciji Komisije od 13. svibnja 2015. naslovljenoj „Europski migracijski program” i koji je Europsko vijeće potvrdilo 25. i 26. lipnja 2015. te koji je dodatno pojašnjen u Uredbi (EU) 2019/1896. Pristupom putem žarišnih točaka pruža se operativna potpora državama članicama koje su suočene s nerazmjernim migracijskim izazovima na vanjskim granicama. Njime se nudi integrirana, sveobuhvatna i ciljana pomoć u duhu solidarnosti i podijeljene odgovornosti.

| (22) | Ako se utvrde ranjivosti ili rizici, a posebno nakon schengenske evaluacije u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 (21), dotična država članica trebala bi se u duhu solidarnosti i podijeljene odgovornosti za zaštitu vanjskih granica primjereno suočiti s tim pitanjem upotrebom sredstava u okviru svojeg programa kako bi provela preporuke donesene na temelju te uredbe i u skladu s procjenom ranjivosti koju provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

(22)

Ako se utvrde ranjivosti ili rizici, a posebno nakon schengenske evaluacije u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 (21), dotična država članica trebala bi se u duhu solidarnosti i podijeljene odgovornosti za zaštitu vanjskih granica primjereno suočiti s tim pitanjem upotrebom sredstava u okviru svojeg programa kako bi provela preporuke donesene na temelju te uredbe i u skladu s procjenom ranjivosti koju provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896.

| (23) | Instrumentom bi trebalo pružiti financijsku pomoć onim državama članicama koje u potpunosti primjenjuju odredbe schengenske pravne stečevine o vanjskim granicama i vizama i onim državama članicama koje se pripremaju za puno sudjelovanje u Schengenu te bi ga države članice trebale upotrebljavati u interesu zajedničke politike Unije o upravljanju vanjskim granicama. |
| --- | --- |

(23)

Instrumentom bi trebalo pružiti financijsku pomoć onim državama članicama koje u potpunosti primjenjuju odredbe schengenske pravne stečevine o vanjskim granicama i vizama i onim državama članicama koje se pripremaju za puno sudjelovanje u Schengenu te bi ga države članice trebale upotrebljavati u interesu zajedničke politike Unije o upravljanju vanjskim granicama.

| (24) | Iako se Instrumentom podupiru ulaganja država članica u upravljanje granicama, njime se ne bi trebala pružati sredstva za novu, trajnu infrastrukturu i zgrade na unutarnjim granicama na kojima kontrole još nisu ukinute. Međutim, na tim bi granicama Instrumentom trebalo poduprijeti ulaganja u pokretnu infrastrukturu za nadzor državne granice i održavanje, ograničeno poboljšanje ili zamjenu postojeće infrastrukture, koja su potrebna radi održavanja usklađenosti s Uredbom (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (22). |
| --- | --- |

(24)

Iako se Instrumentom podupiru ulaganja država članica u upravljanje granicama, njime se ne bi trebala pružati sredstva za novu, trajnu infrastrukturu i zgrade na unutarnjim granicama na kojima kontrole još nisu ukinute. Međutim, na tim bi granicama Instrumentom trebalo poduprijeti ulaganja u pokretnu infrastrukturu za nadzor državne granice i održavanje, ograničeno poboljšanje ili zamjenu postojeće infrastrukture, koja su potrebna radi održavanja usklađenosti s Uredbom (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (22).

| (25) | U skladu s Protokolom br. 5 uz Akt o pristupanju iz 2003. o kopnenom tranzitu osoba između Kalinjingradske oblasti i drugih dijelova Ruske Federacije, iz Instrumenta bi se trebali snositi svi dodatni troškovi koji nastanu pri provedbi posebnih odredaba pravne stečevine Unije u vezi s takvim tranzitom, odnosno uredbama Vijeća (EZ) br. 693/2003 (23) i (EZ) br. 694/2003 (24). Međutim, potreba za kontinuiranom financijskom potporom zbog nenaplaćenih pristojbi trebala bi ovisiti o viznom režimu koji je na snazi između Unije i Ruske Federacije. |
| --- | --- |

(25)

U skladu s Protokolom br. 5 uz Akt o pristupanju iz 2003. o kopnenom tranzitu osoba između Kalinjingradske oblasti i drugih dijelova Ruske Federacije, iz Instrumenta bi se trebali snositi svi dodatni troškovi koji nastanu pri provedbi posebnih odredaba pravne stečevine Unije u vezi s takvim tranzitom, odnosno uredbama Vijeća (EZ) br. 693/2003 (23) i (EZ) br. 694/2003 (24). Međutim, potreba za kontinuiranom financijskom potporom zbog nenaplaćenih pristojbi trebala bi ovisiti o viznom režimu koji je na snazi između Unije i Ruske Federacije.

| (26) | Kako bi doprinijele ostvarenju cilja politike Instrumenta, države članice trebale bi osigurati da njihovi programi uključuju djelovanja koja su usmjerena na sve specifične ciljeve Instrumenta te da se raspodjelom sredstava među specifičnim ciljevima osigurava mogućnost ostvarenja tih ciljeva. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi doprinijele ostvarenju cilja politike Instrumenta, države članice trebale bi osigurati da njihovi programi uključuju djelovanja koja su usmjerena na sve specifične ciljeve Instrumenta te da se raspodjelom sredstava među specifičnim ciljevima osigurava mogućnost ostvarenja tih ciljeva.

| (27) | U skladu s načelom učinkovitosti trebalo bi nastojati ostvariti sinergije i dosljednost s drugim fondovima Unije te izbjegavati preklapanje među djelovanjima. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s načelom učinkovitosti trebalo bi nastojati ostvariti sinergije i dosljednost s drugim fondovima Unije te izbjegavati preklapanje među djelovanjima.

| (28) | Vraćanje državljana trećih zemalja na koje se primjenjuju odluke o vraćanju koje je izdala država članica jedan je od elemenata europskog integriranog upravljanja granicama predviđenog u Uredbi (EU) 2019/1896. Međutim, zbog njihove naravi i cilja, mjere u području vraćanja nisu obuhvaćene područjem primjene potpore iz Instrumenta, već su obuhvaćene Uredbom (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća (25). |
| --- | --- |

(28)

Vraćanje državljana trećih zemalja na koje se primjenjuju odluke o vraćanju koje je izdala država članica jedan je od elemenata europskog integriranog upravljanja granicama predviđenog u Uredbi (EU) 2019/1896. Međutim, zbog njihove naravi i cilja, mjere u području vraćanja nisu obuhvaćene područjem primjene potpore iz Instrumenta, već su obuhvaćene Uredbom (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća (25).

| (29) | Kako bi se potvrdila važna uloga carinskih tijela država članica na vanjskim granicama i osiguralo da su tim tijelima na raspolaganju dostatna sredstva za provedbu širokog raspona njihovih zadaća na tim granicama, instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere trebao bi tim nacionalnim tijelima osigurati potrebna sredstva za ulaganje u opremu za provedbu carinskih provjera te u opremu koja može služiti u druge svrhe uz carinske provjere, primjerice za nadzor državne granice. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se potvrdila važna uloga carinskih tijela država članica na vanjskim granicama i osiguralo da su tim tijelima na raspolaganju dostatna sredstva za provedbu širokog raspona njihovih zadaća na tim granicama, instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere trebao bi tim nacionalnim tijelima osigurati potrebna sredstva za ulaganje u opremu za provedbu carinskih provjera te u opremu koja može služiti u druge svrhe uz carinske provjere, primjerice za nadzor državne granice.

| (30) | Većina opreme za carinske provjere i sustava informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) mogli bi biti uvijek ili povremeno prikladni za kontrolu usklađenosti s drugim pravnim aktima Unije, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Stoga je Fond osmišljen kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata čija su područja primjene u pogledu kupnje opreme zasebna, ali komplementarna. S jedne strane, Instrumentom će se financijski podupirati oprema i sustavi IKT-a čija je primarna svrha integrirano upravljanje granicama te će se također omogućiti njihova upotreba u komplementarnom području carinskih provjera. S druge strane, instrumentom za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere pružat će se financijska potpora za opremu prvenstveno namijenjenu za carinske provjere te će se također omogućiti njezina upotreba za dodatne svrhe, kao što su nadzor državne granice i sigurnost. Takvom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao element europskog integriranog upravljanja granicama, kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2019/1896, čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje da surađuju i čime se optimalno iskorištava učinak proračuna Unije dijeljenjem i interoperabilnošću opreme za provjere. |
| --- | --- |

(30)

Većina opreme za carinske provjere i sustava informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) mogli bi biti uvijek ili povremeno prikladni za kontrolu usklađenosti s drugim pravnim aktima Unije, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Stoga je Fond osmišljen kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata čija su područja primjene u pogledu kupnje opreme zasebna, ali komplementarna. S jedne strane, Instrumentom će se financijski podupirati oprema i sustavi IKT-a čija je primarna svrha integrirano upravljanje granicama te će se također omogućiti njihova upotreba u komplementarnom području carinskih provjera. S druge strane, instrumentom za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere pružat će se financijska potpora za opremu prvenstveno namijenjenu za carinske provjere te će se također omogućiti njezina upotreba za dodatne svrhe, kao što su nadzor državne granice i sigurnost. Takvom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao element europskog integriranog upravljanja granicama, kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2019/1896, čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje da surađuju i čime se optimalno iskorištava učinak proračuna Unije dijeljenjem i interoperabilnošću opreme za provjere.

| (31) | Zaštita državne granice na moru jedna je od funkcija koju na pomorskom području Unije obavljaju službenici obalne straže. Nacionalna tijela koja obavljaju funkcije obalne straže nadležna su i za širok raspon zadaća koje bi mogle uključivati, među ostalim, pomorsku sigurnost, zaštitu, operacije traganja i spašavanja, nadzor državne granice, kontrolu ribarstva, carinske provjere, općenito izvršavanje zakonodavstva i zaštitu okoliša. Zbog njihova širokog raspona funkcije obalne straže u djelokrugu su različitih politika Unije, koje bi trebale težiti ostvarenju sinergija kako bi se postigli što djelotvorniji i učinkovitiji rezultati. |
| --- | --- |

(31)

Zaštita državne granice na moru jedna je od funkcija koju na pomorskom području Unije obavljaju službenici obalne straže. Nacionalna tijela koja obavljaju funkcije obalne straže nadležna su i za širok raspon zadaća koje bi mogle uključivati, među ostalim, pomorsku sigurnost, zaštitu, operacije traganja i spašavanja, nadzor državne granice, kontrolu ribarstva, carinske provjere, općenito izvršavanje zakonodavstva i zaštitu okoliša. Zbog njihova širokog raspona funkcije obalne straže u djelokrugu su različitih politika Unije, koje bi trebale težiti ostvarenju sinergija kako bi se postigli što djelotvorniji i učinkovitiji rezultati.

| (32) | Pri provedbi djelovanja financiranih u okviru Instrumenta i povezanih sa zaštitom morske državne granice, države članice trebale bi posebnu pozornost pridavati svojim međunarodnim obvezama u pogledu operacija traganja i spašavanja na moru. U tom bi pogledu trebalo biti moguće opremu i sustave za koje se prima potpora u okviru Instrumenta upotrebljavati u operacijama traganja i spašavanja u situacijama do kojih bi moglo doći tijekom operacija zaštite državne granice na moru. |
| --- | --- |

(32)

Pri provedbi djelovanja financiranih u okviru Instrumenta i povezanih sa zaštitom morske državne granice, države članice trebale bi posebnu pozornost pridavati svojim međunarodnim obvezama u pogledu operacija traganja i spašavanja na moru. U tom bi pogledu trebalo biti moguće opremu i sustave za koje se prima potpora u okviru Instrumenta upotrebljavati u operacijama traganja i spašavanja u situacijama do kojih bi moglo doći tijekom operacija zaštite državne granice na moru.

| (33) | Osim suradnje na razini Unije u području funkcija obalne straže između Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, Europske agencije za pomorsku sigurnost osnovane Uredbom (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (26) i Europske agencije za kontrolu ribarstva osnovane Uredbom (EU) 2019/473 Europskog parlamenta i Vijeća (27), trebalo bi također postići bolju koherentnost aktivnosti na pomorskom području na nacionalnoj razini. Sinergije među različitim akterima u pomorskom okruženju trebale bi biti u skladu s europskim integriranim upravljanjem granicama i strategijama u području pomorske sigurnosti. |
| --- | --- |

(33)

Osim suradnje na razini Unije u području funkcija obalne straže između Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, Europske agencije za pomorsku sigurnost osnovane Uredbom (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (26) i Europske agencije za kontrolu ribarstva osnovane Uredbom (EU) 2019/473 Europskog parlamenta i Vijeća (27), trebalo bi također postići bolju koherentnost aktivnosti na pomorskom području na nacionalnoj razini. Sinergije među različitim akterima u pomorskom okruženju trebale bi biti u skladu s europskim integriranim upravljanjem granicama i strategijama u području pomorske sigurnosti.

| (34) | Kako bi se ojačale komplementarnost i dosljednost pomorskih aktivnosti, izbjeglo udvostručivanje napora i ublažila proračunska ograničenja u području skupih aktivnosti kao što je pomorsko područje, trebalo bi biti moguće dodatno upotrebljavati Instrument i za potporu pomorskim operacijama višenamjenske prirode. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se ojačale komplementarnost i dosljednost pomorskih aktivnosti, izbjeglo udvostručivanje napora i ublažila proračunska ograničenja u području skupih aktivnosti kao što je pomorsko područje, trebalo bi biti moguće dodatno upotrebljavati Instrument i za potporu pomorskim operacijama višenamjenske prirode.

| (35) | Oprema i sustavi IKT-a koji se financiraju u okviru Instrumenta trebali bi se moći upotrebljavati i za ostvarenje ciljeva Fonda za unutarnju sigurnost uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1149 Europskog parlamenta i Vijeća (28) i Fonda za azil, migracije i integraciju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1147 Takva oprema i takvi sustavi IKT-a trebali bi ostati dostupni i upotrebljivi za djelotvorne i sigurne aktivnosti nadzora državne granice, a upotreba takve opreme i takvih sustava IKT-a za ciljeve Fonda za unutarnju sigurnost i Fonda za azil, migracije i integraciju trebala bi biti vremenski ograničena. |
| --- | --- |

(35)

Oprema i sustavi IKT-a koji se financiraju u okviru Instrumenta trebali bi se moći upotrebljavati i za ostvarenje ciljeva Fonda za unutarnju sigurnost uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1149 Europskog parlamenta i Vijeća (28) i Fonda za azil, migracije i integraciju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1147 Takva oprema i takvi sustavi IKT-a trebali bi ostati dostupni i upotrebljivi za djelotvorne i sigurne aktivnosti nadzora državne granice, a upotreba takve opreme i takvih sustava IKT-a za ciljeve Fonda za unutarnju sigurnost i Fonda za azil, migracije i integraciju trebala bi biti vremenski ograničena.

| (36) | Instrument bi trebao, u skladu sa svojim specifičnim ciljevima, prvenstveno služiti unutarnjoj politici Unije. Instrumentom bi se istodobno trebalo moći, prema potrebi, podupirati djelovanja u skladu s prioritetima Unije u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama. Ta bi se djelovanja trebala provoditi u potpunoj sinergiji i koherentnosti s drugim djelovanjima izvan Unije koja primaju potporu iz instrumenata Unije za vanjsko financiranje i trebala bi ih dopunjavati. Takva djelovanja trebala bi se osobito provoditi na način kojim se osigurava potpuna koherentnost s vanjskom politikom Unije, poštuje načelo koherentnosti politika u interesu razvoja i usklađenost sa strateškim programskim dokumentima za dotičnu zemlju ili dotičnu regiju. Takva djelovanja trebala bi se također fokusirati na mjere koje nisu usmjerene na razvoj, služiti interesima unutarnje politike Unije i biti u skladu s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. U okviru svoje evaluacije sredinom programskog razdoblja i svoje retrospektivne evaluacije Komisija bi trebala posvetiti posebnu pozornost provedbi djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama. |
| --- | --- |

(36)

Instrument bi trebao, u skladu sa svojim specifičnim ciljevima, prvenstveno služiti unutarnjoj politici Unije. Instrumentom bi se istodobno trebalo moći, prema potrebi, podupirati djelovanja u skladu s prioritetima Unije u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama. Ta bi se djelovanja trebala provoditi u potpunoj sinergiji i koherentnosti s drugim djelovanjima izvan Unije koja primaju potporu iz instrumenata Unije za vanjsko financiranje i trebala bi ih dopunjavati. Takva djelovanja trebala bi se osobito provoditi na način kojim se osigurava potpuna koherentnost s vanjskom politikom Unije, poštuje načelo koherentnosti politika u interesu razvoja i usklađenost sa strateškim programskim dokumentima za dotičnu zemlju ili dotičnu regiju. Takva djelovanja trebala bi se također fokusirati na mjere koje nisu usmjerene na razvoj, služiti interesima unutarnje politike Unije i biti u skladu s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. U okviru svoje evaluacije sredinom programskog razdoblja i svoje retrospektivne evaluacije Komisija bi trebala posvetiti posebnu pozornost provedbi djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama.

| (37) | Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja u pogledu kojih intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjima država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Budući da je Unija u boljem položaju od država članica za pružanje okvira kojim će iskazati solidarnost Unije u područjima upravljanja granicama i zajedničke vizne politike te za osiguravanje platforme za razvoj zajedničkih opsežnih informacijskih sustava koji bi te politike podupirali, financijska potpora predviđena ovom Uredbom trebala bi osobito doprinositi jačanju nacionalnih sposobnost i sposobnosti Unije u tim područjima. |
| --- | --- |

(37)

Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja u pogledu kojih intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjima država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Budući da je Unija u boljem položaju od država članica za pružanje okvira kojim će iskazati solidarnost Unije u područjima upravljanja granicama i zajedničke vizne politike te za osiguravanje platforme za razvoj zajedničkih opsežnih informacijskih sustava koji bi te politike podupirali, financijska potpora predviđena ovom Uredbom trebala bi osobito doprinositi jačanju nacionalnih sposobnost i sposobnosti Unije u tim područjima.

| (38) | Pri promicanju djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta primatelji sredstava Unije trebali bi pružati informacije na jeziku ili na jezicima ciljane publike. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji tih sredstava pri priopćavanju o određenom djelovanju trebali bi ukazati na njihovo podrijetlo. U tu bi svrhu bi trebali osigurati da se u svoj komunikaciji medijima i javnosti ističe amblem Unije i izričito navodi financijska potpora Unije. |
| --- | --- |

(38)

Pri promicanju djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta primatelji sredstava Unije trebali bi pružati informacije na jeziku ili na jezicima ciljane publike. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji tih sredstava pri priopćavanju o određenom djelovanju trebali bi ukazati na njihovo podrijetlo. U tu bi svrhu bi trebali osigurati da se u svoj komunikaciji medijima i javnosti ističe amblem Unije i izričito navodi financijska potpora Unije.

| (39) | Komisija bi se trebala moći koristiti financijskim sredstvima u okviru Instrumenta za promicanje najboljih praksi i razmjene informacija u pogledu provedbe Instrumenta. |
| --- | --- |

(39)

Komisija bi se trebala moći koristiti financijskim sredstvima u okviru Instrumenta za promicanje najboljih praksi i razmjene informacija u pogledu provedbe Instrumenta.

| (40) | Komisija bi trebala pravodobno objavljivati informacije o potpori koja se pruža iz tematskog instrumenta u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja i trebala bi prema potrebi ažurirati te informacije. Trebalo bi biti moguće razvrstati podatke prema specifičnom cilju, imenu korisnika, iznosu za koji je preuzeta pravna obveza te naravi i svrsi mjere. |
| --- | --- |

(40)

Komisija bi trebala pravodobno objavljivati informacije o potpori koja se pruža iz tematskog instrumenta u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja i trebala bi prema potrebi ažurirati te informacije. Trebalo bi biti moguće razvrstati podatke prema specifičnom cilju, imenu korisnika, iznosu za koji je preuzeta pravna obveza te naravi i svrsi mjere.

| (41) | Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije, među ostalim i u pogledu upotrebe operativne potpore u okviru Instrumenta, ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovorâ u područjima upravljanja granicama i vizne politike, uključujući obveze u pogledu temeljnih prava, ako postoji očigledan rizik da će ta država članica počiniti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine u području upravljanja granicama i vizne politike ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine utvrđenog u Uredbi (EU) br. 1053/2013, utvrđeni nedostaci u relevantnom području. |
| --- | --- |

(41)

Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije, među ostalim i u pogledu upotrebe operativne potpore u okviru Instrumenta, ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovorâ u područjima upravljanja granicama i vizne politike, uključujući obveze u pogledu temeljnih prava, ako postoji očigledan rizik da će ta država članica počiniti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine u području upravljanja granicama i vizne politike ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine utvrđenog u Uredbi (EU) br. 1053/2013, utvrđeni nedostaci u relevantnom području.

| (42) | Instrumentom bi trebalo osigurati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi. Kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu transparentnosti, Komisija bi trebala objavljivati informacije o godišnjim i višegodišnjim programima rada tematskog instrumenta. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 svaka država članica trebala bi osigurati da u roku od šest mjeseci od odobrenja njezina programa postoji internetska stranica na kojoj su dostupne informacije o njezinu programu, a koje obuhvaćaju ciljeve, aktivnosti, dostupne mogućnosti financiranja i postignuća programa. |
| --- | --- |

(42)

Instrumentom bi trebalo osigurati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi. Kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu transparentnosti, Komisija bi trebala objavljivati informacije o godišnjim i višegodišnjim programima rada tematskog instrumenta. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 svaka država članica trebala bi osigurati da u roku od šest mjeseci od odobrenja njezina programa postoji internetska stranica na kojoj su dostupne informacije o njezinu programu, a koje obuhvaćaju ciljeve, aktivnosti, dostupne mogućnosti financiranja i postignuća programa.

| (43) | Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za programe država članica koji se sastoje od fiksnih iznosa utvrđenih u Prilogu I. i iznosa izračunanog na temelju kriterija utvrđenih u tom prilogu te koji odražavaju duljinu i razine utjecaja na dijelovima kopnenih i morskih granica, radno opterećenje u zračnim lukama i konzulatima te broj konzulata. S obzirom na posebne potrebe onih država članica koje su 2018. i 2019. imale najveći broj zahtjeva za azil po glavi stanovnika, primjereno je povećati fiksne iznose za Cipar, Maltu i Grčku. |
| --- | --- |

(43)

Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za programe država članica koji se sastoje od fiksnih iznosa utvrđenih u Prilogu I. i iznosa izračunanog na temelju kriterija utvrđenih u tom prilogu te koji odražavaju duljinu i razine utjecaja na dijelovima kopnenih i morskih granica, radno opterećenje u zračnim lukama i konzulatima te broj konzulata. S obzirom na posebne potrebe onih država članica koje su 2018. i 2019. imale najveći broj zahtjeva za azil po glavi stanovnika, primjereno je povećati fiksne iznose za Cipar, Maltu i Grčku.

| (44) | Početni iznosi za programe država članica trebali bi biti temelj za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se uzele u obzir promjene u odnosu na početno stanje, kao što su promjene u odnosu na pritisak na vanjskim granicama te radno opterećenje na vanjskim granicama i u konzulatima, državama članicama trebalo bi sredinom programskog razdoblja dodijeliti dodatan iznos te bi se on trebao temeljiti na statističkim podacima u skladu s Prilogom I., uzimajući u obzir stanje njihove provedbe programa. |
| --- | --- |

(44)

Početni iznosi za programe država članica trebali bi biti temelj za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se uzele u obzir promjene u odnosu na početno stanje, kao što su promjene u odnosu na pritisak na vanjskim granicama te radno opterećenje na vanjskim granicama i u konzulatima, državama članicama trebalo bi sredinom programskog razdoblja dodijeliti dodatan iznos te bi se on trebao temeljiti na statističkim podacima u skladu s Prilogom I., uzimajući u obzir stanje njihove provedbe programa.

| (45) | Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe sredinom programskog razdoblja. Ta evaluacija sredinom programskog razdoblja trebala bi se upotrebljavati za procjenu djelotvornosti i dodane vrijednosti Unije u odnosu na Instrument te bi trebala pružiti transparentan pregled načina provedbe Instrumenta. |
| --- | --- |

(45)

Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe sredinom programskog razdoblja. Ta evaluacija sredinom programskog razdoblja trebala bi se upotrebljavati za procjenu djelotvornosti i dodane vrijednosti Unije u odnosu na Instrument te bi trebala pružiti transparentan pregled načina provedbe Instrumenta.

| (46) | Budući da se izazovi u području upravljanja granicama i vizne politike neprestano mijenjaju, potrebno je prilagoditi dodjelu sredstava promjenama prioriteta u području vizne politike i upravljanja granicama, među ostalim i promjenama do kojih dolazi zbog povećanog pritiska na granicama, te je potrebno usmjeriti financijska sredstva na prioritete koji imaju najveću dodanu vrijednost Unije. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe i promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se financijska sredstva usmjerilo na djelovanja s većom dodanom vrijednosti Unije, dio financijskih sredstava trebalo bi povremeno, putem tematskog instrumenta, dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći. Tematski instrument nudi fleksibilnost u upravljanju Instrumentom te bi se mogao provoditi i s pomoću programâ država članica. |
| --- | --- |

(46)

Budući da se izazovi u području upravljanja granicama i vizne politike neprestano mijenjaju, potrebno je prilagoditi dodjelu sredstava promjenama prioriteta u području vizne politike i upravljanja granicama, među ostalim i promjenama do kojih dolazi zbog povećanog pritiska na granicama, te je potrebno usmjeriti financijska sredstva na prioritete koji imaju najveću dodanu vrijednost Unije. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe i promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se financijska sredstva usmjerilo na djelovanja s većom dodanom vrijednosti Unije, dio financijskih sredstava trebalo bi povremeno, putem tematskog instrumenta, dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći. Tematski instrument nudi fleksibilnost u upravljanju Instrumentom te bi se mogao provoditi i s pomoću programâ država članica.

| (47) | Države članice trebalo bi poticati da dio dodijeljenih sredstava za svoj program upotrijebe za financiranje djelovanja navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije. |
| --- | --- |

(47)

Države članice trebalo bi poticati da dio dodijeljenih sredstava za svoj program upotrijebe za financiranje djelovanja navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije.

| (48) | Instrumentom bi trebalo doprinijeti pružanju potpore operativnim troškovima koji se odnose na upravljanje granicama, zajedničku viznu politiku i opsežne informacijske sustave kako bi se državama članicama omogućilo da zadrže sposobnosti koje su ključne za Uniju u cjelini. Takva potpora trebala bi se sastojati od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima Instrumenta i trebala bi činiti sastavni dio programâ država članica. |
| --- | --- |

(48)

Instrumentom bi trebalo doprinijeti pružanju potpore operativnim troškovima koji se odnose na upravljanje granicama, zajedničku viznu politiku i opsežne informacijske sustave kako bi se državama članicama omogućilo da zadrže sposobnosti koje su ključne za Uniju u cjelini. Takva potpora trebala bi se sastojati od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima Instrumenta i trebala bi činiti sastavni dio programâ država članica.

| (49) | Uz početno dodijeljena sredstava, dio dostupnih sredstava u okviru Instrumenta mogao bi se dodijeliti programima država članica za provedbu posebnih djelovanja. Ta bi posebna djelovanja trebalo utvrditi na razini Unije te bi se trebalo raditi o djelovanjima s dodanom vrijednošću Unije za koja je potrebna suradnja među državama članicama ili o djelovanjima koja su potrebna za suočavanje s razvojem događaja u Uniji koji iziskuje da se dodatna financijska sredstava stave na raspolaganje jednoj ili više država članica, kao što su kupnja, putem programâ država članica, tehničke opreme koja je potrebna da bi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu obavljala svoje operativne aktivnosti, modernizacija obrade zahtjevâ za izdavanje viza, razvoj opsežnih informatičkih sustava i uspostava interoperabilnosti među tim sustavima. Komisija bi u svojim programima rada trebala utvrditi ta posebna djelovanja. |
| --- | --- |

(49)

Uz početno dodijeljena sredstava, dio dostupnih sredstava u okviru Instrumenta mogao bi se dodijeliti programima država članica za provedbu posebnih djelovanja. Ta bi posebna djelovanja trebalo utvrditi na razini Unije te bi se trebalo raditi o djelovanjima s dodanom vrijednošću Unije za koja je potrebna suradnja među državama članicama ili o djelovanjima koja su potrebna za suočavanje s razvojem događaja u Uniji koji iziskuje da se dodatna financijska sredstava stave na raspolaganje jednoj ili više država članica, kao što su kupnja, putem programâ država članica, tehničke opreme koja je potrebna da bi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu obavljala svoje operativne aktivnosti, modernizacija obrade zahtjevâ za izdavanje viza, razvoj opsežnih informatičkih sustava i uspostava interoperabilnosti među tim sustavima. Komisija bi u svojim programima rada trebala utvrditi ta posebna djelovanja.

| (50) | Kako bi se provedba cilja politike Instrumenta na nacionalnoj razini dopunila programima država članica, Instrumentom bi se trebala pružati potpora i za djelovanja na razini Unije. Takva bi djelovanja trebala služiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Instrumenta u vezi s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i djelovanja diljem Unije. |
| --- | --- |

(50)

Kako bi se provedba cilja politike Instrumenta na nacionalnoj razini dopunila programima država članica, Instrumentom bi se trebala pružati potpora i za djelovanja na razini Unije. Takva bi djelovanja trebala služiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Instrumenta u vezi s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i djelovanja diljem Unije.

| (51) | Kako bi se ojačao kapacitet Unije za hitno rješavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju krizne situacije, kao što je velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja, posebno na onim dijelovima granica kojima je pripisana visoka ili kritična razina utjecaja u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896 ili u drugim situacijama u vezi s kojima je propisno obrazloženo da je potrebno hitno djelovanje na vanjskim granicama, trebalo bi biti moguće pružiti hitnu pomoć u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(51)

Kako bi se ojačao kapacitet Unije za hitno rješavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju krizne situacije, kao što je velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja, posebno na onim dijelovima granica kojima je pripisana visoka ili kritična razina utjecaja u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896 ili u drugim situacijama u vezi s kojima je propisno obrazloženo da je potrebno hitno djelovanje na vanjskim granicama, trebalo bi biti moguće pružiti hitnu pomoć u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi.

| (52) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cijelo trajanje Instrumenta, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucionalnog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (29), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. Primarni referentni iznos dodijeljen Instrumentu povećava se za dodatni iznos od 1 milijarde EUR u cijenama iz 2018. kako je navedeno u Prilogu II. Uredbi Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (30). |
| --- | --- |

(52)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cijelo trajanje Instrumenta, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucionalnog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (29), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. Primarni referentni iznos dodijeljen Instrumentu povećava se za dodatni iznos od 1 milijarde EUR u cijenama iz 2018. kako je navedeno u Prilogu II. Uredbi Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (30).

| (53) | Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (31) primjenjuje se na Instrument. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
| --- | --- |

(53)

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (31) primjenjuje se na Instrument. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima.

| (54) | U svrhu provedbe djelovanjâ u okviru podijeljenog upravljanja, Instrument bi trebao biti dio koherentnog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(54)

U svrhu provedbe djelovanjâ u okviru podijeljenog upravljanja, Instrument bi trebao biti dio koherentnog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060.

| (55) | Uredbom (EU) 2021/1060 uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus, Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fonda za pravednu tranziciju, Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te se njome posebno utvrđuju pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Nadalje, u ovoj je Uredbi potrebno precizirati ciljeve Instrumenta kada je riječ o upravljanju granicama i viznoj politici te utvrditi posebne odredbe o djelovanjima koja se mogu financirati u okviru Instrumenta. |
| --- | --- |

(55)

Uredbom (EU) 2021/1060 uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus, Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fonda za pravednu tranziciju, Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te se njome posebno utvrđuju pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Nadalje, u ovoj je Uredbi potrebno precizirati ciljeve Instrumenta kada je riječ o upravljanju granicama i viznoj politici te utvrditi posebne odredbe o djelovanjima koja se mogu financirati u okviru Instrumenta.

| (56) | Shema pretfinanciranja za Instrument utvrđena je u Uredbi (EU) 2021/1060, a posebna stopa pretfinanciranja utvrđena je u ovoj Uredbi. Osim toga, kako bi se osiguralo da je moguće brzo reagirati na krizne situacije, primjereno je utvrditi posebnu stopu pretfinanciranja za hitnu pomoć. Shemom pretfinanciranja trebalo bi osigurati da države članice imaju sredstva za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe svojih programa. |
| --- | --- |

(56)

Shema pretfinanciranja za Instrument utvrđena je u Uredbi (EU) 2021/1060, a posebna stopa pretfinanciranja utvrđena je u ovoj Uredbi. Osim toga, kako bi se osiguralo da je moguće brzo reagirati na krizne situacije, primjereno je utvrditi posebnu stopu pretfinanciranja za hitnu pomoć. Shemom pretfinanciranja trebalo bi osigurati da države članice imaju sredstva za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe svojih programa.

| (57) | Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbom trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i postignu rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove kontrola, administrativna opterećenja i rizik od neusklađenosti. Prilikom tog odabira trebalo bi razmotriti uporabu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbom trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i postignu rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove kontrola, administrativna opterećenja i rizik od neusklađenosti. Prilikom tog odabira trebalo bi razmotriti uporabu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (58) | U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva mogu se dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli nanijeti štetu interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. trebalo bi biti moguće da se troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela smatraju prihvatljivima za financiranje sredstvima Unije od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć. |
| --- | --- |

(58)

U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva mogu se dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli nanijeti štetu interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. trebalo bi biti moguće da se troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela smatraju prihvatljivima za financiranje sredstvima Unije od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć.

| (59) | Kako bi se najbolje iskoristilo načelo jedinstvene revizije, primjereno je utvrditi posebna pravila o kontroli i reviziji projekata čiji su korisnici međunarodne organizacije čije je sustave unutarnje kontrole Komisija pozitivno ocijenila. Za takve bi projekte upravljačka tijela trebala imati mogućnost ograničiti svoje upravljačke provjere pod uvjetom da korisnik pravodobno dostavi sve potrebne podatke i informacije o napretku projekta i o prihvatljivosti povezanih rashoda. Osim toga, ako je projekt koji provodi takva međunarodna organizacija dio revizijskog uzorka, tijelo za reviziju trebalo bi moći obavljati svoj rad u skladu s načelima Međunarodnog standarda za povezane usluge (MSPU) 4400 „Angažmani za obavljanje dogovorenih postupaka u vezi s financijskim informacijama”. |
| --- | --- |

(59)

Kako bi se najbolje iskoristilo načelo jedinstvene revizije, primjereno je utvrditi posebna pravila o kontroli i reviziji projekata čiji su korisnici međunarodne organizacije čije je sustave unutarnje kontrole Komisija pozitivno ocijenila. Za takve bi projekte upravljačka tijela trebala imati mogućnost ograničiti svoje upravljačke provjere pod uvjetom da korisnik pravodobno dostavi sve potrebne podatke i informacije o napretku projekta i o prihvatljivosti povezanih rashoda. Osim toga, ako je projekt koji provodi takva međunarodna organizacija dio revizijskog uzorka, tijelo za reviziju trebalo bi moći obavljati svoj rad u skladu s načelima Međunarodnog standarda za povezane usluge (MSPU) 4400 „Angažmani za obavljanje dogovorenih postupaka u vezi s financijskim informacijama”.

| (60) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (32) i Uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (33), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (34) i (EU) 2017/1939 (35) financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (36). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi u potpunosti surađivati i pružati svu potrebnu pomoć institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

(60)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (32) i Uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (33), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (34) i (EU) 2017/1939 (35) financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (36). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi u potpunosti surađivati i pružati svu potrebnu pomoć institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije.

| (61) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se osobito određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna Unije s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravnog izvršenja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. |
| --- | --- |

(61)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se osobito određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna Unije s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravnog izvršenja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije.

| (62) | Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (37) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama ili područjima prihvatljivi su za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Instrumenta i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani. |
| --- | --- |

(62)

Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (37) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama ili područjima prihvatljivi su za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Instrumenta i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili relevantno prekomorsko područje povezani.

| (63) | Na temelju članka 349. UFEU-a i u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., relevantne države članice trebale bi osigurati da se njihovim programima pristupa rješavanju rastućih prijetnji s kojima se suočavaju najudaljenije regije. S pomoću Instrumenta te bi države članice trebalo podupirati odgovarajućim sredstvima kako bi, prema potrebi, pomogle najudaljenijim regijama. |
| --- | --- |

(63)

Na temelju članka 349. UFEU-a i u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., relevantne države članice trebale bi osigurati da se njihovim programima pristupa rješavanju rastućih prijetnji s kojima se suočavaju najudaljenije regije. S pomoću Instrumenta te bi države članice trebalo podupirati odgovarajućim sredstvima kako bi, prema potrebi, pomogle najudaljenijim regijama.

| (64) | Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (38) trebalo bi provesti evaluaciju Instrumenta na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Instrumenta u praksi. Radi mjerenja postignućâ Instrumenta trebalo bi uspostaviti pokazatelje i povezane ciljne vrijednosti u vezi sa svakim specifičnim ciljem Instrumenta. Ti bi pokazatelji trebali obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje. |
| --- | --- |

(64)

Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (38) trebalo bi provesti evaluaciju Instrumenta na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Instrumenta u praksi. Radi mjerenja postignućâ Instrumenta trebalo bi uspostaviti pokazatelje i povezane ciljne vrijednosti u vezi sa svakim specifičnim ciljem Instrumenta. Ti bi pokazatelji trebali obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje.

| (65) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (39) i obveze u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, djelovanjima u okviru ove Uredbe trebalo bi doprinijeti ostvarivanju općeg cilja da se 30 % svih rashoda unutar višegodišnjeg financijskog okvira utroši na uključivanje klimatskih ciljeva i ostvarivanje ambicije da se 7,5 % proračuna utroši na rashode u području bioraznolikosti u 2024. i 10 % u 2026. i 2027., uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. Instrumentom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se poštuju klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te kojima se ne bi bitno naštetilo okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (40). |
| --- | --- |

(65)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (39) i obveze u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, djelovanjima u okviru ove Uredbe trebalo bi doprinijeti ostvarivanju općeg cilja da se 30 % svih rashoda unutar višegodišnjeg financijskog okvira utroši na uključivanje klimatskih ciljeva i ostvarivanje ambicije da se 7,5 % proračuna utroši na rashode u području bioraznolikosti u 2024. i 10 % u 2026. i 2027., uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. Instrumentom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se poštuju klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te kojima se ne bi bitno naštetilo okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (40).

| (66) | Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (41) i svaki akt primjenjiv na programsko razdoblje 2014.-2020. trebali bi se i dalje primjenjivati na programe i projekte koji primaju potporu u okviru Instrumenta tijekom programskog razdoblja 2014.-2020. S obzirom na to da se razdoblje provedbe Uredbe (EU) br. 514/2014 preklapa s programskim razdobljem obuhvaćenim ovom Uredbom i kako bi se osigurao kontinuitet u provedbi određenih projekata odobrenih tom uredbom, trebalo bi utvrditi odredbe za provedbu projekata u fazama. Svaka pojedinačna faza projekta trebala bi se provoditi u skladu s pravilima programskog razdoblja tijekom kojeg projekt prima sredstva. |
| --- | --- |

(66)

Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (41) i svaki akt primjenjiv na programsko razdoblje 2014.-2020. trebali bi se i dalje primjenjivati na programe i projekte koji primaju potporu u okviru Instrumenta tijekom programskog razdoblja 2014.-2020. S obzirom na to da se razdoblje provedbe Uredbe (EU) br. 514/2014 preklapa s programskim razdobljem obuhvaćenim ovom Uredbom i kako bi se osigurao kontinuitet u provedbi određenih projekata odobrenih tom uredbom, trebalo bi utvrditi odredbe za provedbu projekata u fazama. Svaka pojedinačna faza projekta trebala bi se provoditi u skladu s pravilima programskog razdoblja tijekom kojeg projekt prima sredstva.

| (67) | S pomoću pokazateljâ i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Instrumenta u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 i ove Uredbe. Počevši od 2023. države članice trebale bi Komisiji dostavljati godišnja izvješća o uspješnosti koja obuhvaćaju posljednju obračunsku godinu. Ta izvješća trebala bi sadržavati informacije o napretku ostvarenom u provedbi programâ država članica. Države članice trebale bi Komisiji dostavljati i sažetke tih izvješća. Komisija bi trebala te sažetke prevesti na sve službene jezike Unije i objaviti ih na svojim internetskim stranicama zajedno s poveznicama na internetske stranice država članica iz Uredbe (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(67)

S pomoću pokazateljâ i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Instrumenta u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 i ove Uredbe. Počevši od 2023. države članice trebale bi Komisiji dostavljati godišnja izvješća o uspješnosti koja obuhvaćaju posljednju obračunsku godinu. Ta izvješća trebala bi sadržavati informacije o napretku ostvarenom u provedbi programâ država članica. Države članice trebale bi Komisiji dostavljati i sažetke tih izvješća. Komisija bi trebala te sažetke prevesti na sve službene jezike Unije i objaviti ih na svojim internetskim stranicama zajedno s poveznicama na internetske stranice država članica iz Uredbe (EU) 2021/1060.

| (68) | Kako bi se dopunili i izmijenili elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s popisom djelovanja iz Priloga III., popisom djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV., operativnom potporom iz Priloga VII. i daljnjim razvojem okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(68)

Kako bi se dopunili i izmijenili elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s popisom djelovanja iz Priloga III., popisom djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV., operativnom potporom iz Priloga VII. i daljnjim razvojem okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (69) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (42). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice obveze u pogledu pružanja informacija Komisiji, a savjetodavni postupak trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata koji se odnose na detaljne aranžmane za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu. Komisija bi trebala donijeti provedbene akte koji se odmah primjenjuju i koji su povezani s donošenjem odluka o dodjeli hitne pomoći predviđene ovom Uredbom kada, u opravdanim slučajevima povezanima s prirodom i svrhom takve pomoći, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi. |
| --- | --- |

(69)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (42). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice obveze u pogledu pružanja informacija Komisiji, a savjetodavni postupak trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata koji se odnose na detaljne aranžmane za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu. Komisija bi trebala donijeti provedbene akte koji se odmah primjenjuju i koji su povezani s donošenjem odluka o dodjeli hitne pomoći predviđene ovom Uredbom kada, u opravdanim slučajevima povezanima s prirodom i svrhom takve pomoći, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi.

| (70) | Sudjelovanje države članice u Instrumentu ne bi se trebalo podudarati s njezinim sudjelovanjem u privremenom financijskom instrumentu Unije kojim se podupiru države članice korisnice u financiranju, među ostalim, djelovanjâ na novim vanjskim granicama Unije u okviru provedbe schengenske pravne stečevine o granicama i vizama te nadzoru vanjskih granica. |
| --- | --- |

(70)

Sudjelovanje države članice u Instrumentu ne bi se trebalo podudarati s njezinim sudjelovanjem u privremenom financijskom instrumentu Unije kojim se podupiru države članice korisnice u financiranju, među ostalim, djelovanjâ na novim vanjskim granicama Unije u okviru provedbe schengenske pravne stečevine o granicama i vizama te nadzoru vanjskih granica.

| (71) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(71)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva.

| (72) | U pogledu Islanda i Norveške ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (43), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke Vijeća 1999/437/EZ (44). |
| --- | --- |

(72)

U pogledu Islanda i Norveške ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (43), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke Vijeća 1999/437/EZ (44).

| (73) | U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (45), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (46). |
| --- | --- |

(73)

U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (45), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (46).

| (74) | U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (47), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (48). |
| --- | --- |

(74)

U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (47), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (48).

| (75) | Kako bi se utvrdili priroda i načini sudjelovanja u Instrumentu zemalja pridruženih provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, trebalo bi sklopiti dodatne aranžmane između Unije i tih zemalja na temelju relevantnih odredaba njihovih sporazuma o pridruživanju. Takvi aranžmani trebali bi biti međunarodni sporazumi u smislu članka 218. UFEU-a. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjio bilo kakav mogući raskorak između trenutka kada Instrument postane obvezujući za dotičnu zemlju i stupanja na snagu aranžmanâ, primjereno je da pregovori o takvim aranžmanima započnu što je prije moguće nakon što dotična zemlja obavijesti Vijeće i Komisiju o svojoj odluci o prihvaćanju sadržaja Instrumenta i o njegovoj provedbi u svojem unutarnjem pravnom poretku. Sklapanje takvih aranžmana trebalo bi se provesti nakon što dotična zemlja u pisanom obliku priopći da je ispunila sve svoje unutarnje zahtjeve. |
| --- | --- |

(75)

Kako bi se utvrdili priroda i načini sudjelovanja u Instrumentu zemalja pridruženih provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, trebalo bi sklopiti dodatne aranžmane između Unije i tih zemalja na temelju relevantnih odredaba njihovih sporazuma o pridruživanju. Takvi aranžmani trebali bi biti međunarodni sporazumi u smislu članka 218. UFEU-a. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjio bilo kakav mogući raskorak između trenutka kada Instrument postane obvezujući za dotičnu zemlju i stupanja na snagu aranžmanâ, primjereno je da pregovori o takvim aranžmanima započnu što je prije moguće nakon što dotična zemlja obavijesti Vijeće i Komisiju o svojoj odluci o prihvaćanju sadržaja Instrumenta i o njegovoj provedbi u svojem unutarnjem pravnom poretku. Sklapanje takvih aranžmana trebalo bi se provesti nakon što dotična zemlja u pisanom obliku priopći da je ispunila sve svoje unutarnje zahtjeve.

| (76) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska bi, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi trebala odlučiti hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(76)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska bi, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi trebala odlučiti hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

| (77) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (49). Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(77)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (49). Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (78) | Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093. |
| --- | --- |

(78)

Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093.

| (79) | Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021., |
| --- | --- |

(79)

Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Poglavlje I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike („Instrument”) kao dio Fonda za integrirano upravljanje granicama („Fond”) za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

Ovom se Uredbom uspostavlja Fond zajedno s Uredbom (EU) 2021/1077 za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

Ovom se Uredbom utvrđuju ciljevi Instrumenta, specifični ciljevi Instrumenta i mjere za provedbu tih specifičnih ciljeva, proračun za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za pružanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „granični prijelaz” znači granični prijelaz kako je definiran u članku 2. točki 8. Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

1.

„granični prijelaz” znači granični prijelaz kako je definiran u članku 2. točki 8. Uredbe (EU) 2016/399;

| 2. | „europsko integrirano upravljanje granicama” znači europsko integrirano upravljanje granicama kako je navedeno u članku 3. Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

2.

„europsko integrirano upravljanje granicama” znači europsko integrirano upravljanje granicama kako je navedeno u članku 3. Uredbe (EU) 2019/1896;

| 3. | „vanjske granice” znači vanjske granice kako su definirane u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2016/399 i unutarnje granice na kojima još nije ukinut nadzor; |
| --- | --- |

3.

„vanjske granice” znači vanjske granice kako su definirane u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2016/399 i unutarnje granice na kojima još nije ukinut nadzor;

| 4. | „dio vanjske granice” znači dio vanjske granice kako je definiran u članku 2. točki 11. Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

4.

„dio vanjske granice” znači dio vanjske granice kako je definiran u članku 2. točki 11. Uredbe (EU) 2019/1896;

| 5. | „žarišno područje” znači žarišno područje kako je definirano u članku 2. točki 23. Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

5.

„žarišno područje” znači žarišno područje kako je definirano u članku 2. točki 23. Uredbe (EU) 2019/1896;

| 6. | „unutarnje granice na kojima još nije ukinut nadzor” znači:






  (a) | zajednička granica između države članice koja u cijelosti primjenjuje schengensku pravnu stečevinu i države članice koja je u skladu sa svojim Aktom o pristupanju dužna u cijelosti primjenjivati schengensku pravnu stečevinu, ali za koju još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća kojom joj se odobrava da u cijelosti primjenjuje tu pravnu stečevinu; |
| --- | --- | --- |

6.

„unutarnje granice na kojima još nije ukinut nadzor” znači:

(a)

zajednička granica između države članice koja u cijelosti primjenjuje schengensku pravnu stečevinu i države članice koja je u skladu sa svojim Aktom o pristupanju dužna u cijelosti primjenjivati schengensku pravnu stečevinu, ali za koju još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća kojom joj se odobrava da u cijelosti primjenjuje tu pravnu stečevinu;

| (b) | zajednička granica između dviju država članica koje su u skladu sa svojim Aktima o pristupanju dužne u cijelosti primjenjivati schengensku pravnu stečevinu, ali za koje još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća kojom im se odobrava da u cijelosti primjenjuju tu pravnu stečevinu; |
| --- | --- |

(b)

zajednička granica između dviju država članica koje su u skladu sa svojim Aktima o pristupanju dužne u cijelosti primjenjivati schengensku pravnu stečevinu, ali za koje još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća kojom im se odobrava da u cijelosti primjenjuju tu pravnu stečevinu;

| 7. | „krizna situacija” znači situacija koja proizlazi iz hitnog i izvanrednog pritiska u kojoj postoji velik ili nerazmjeran broj državljana trećih zemalja koji su prešli, prelaze ili se očekuje da će prijeći vanjske granice jedne ili više država članica ili u kojoj se incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem ili prekograničnim kriminalitetom događaju na vanjskim granicama jedne ili više država članica i ti incidenti znatno utječu na sigurnost granice u takvoj mjeri da ugrožavaju funkcioniranje schengenskog područja, ili bilo koja druga situacija u odnosu na koju je propisno opravdana potreba za hitnim djelovanjem na vanjskim granicama u okviru ciljeva Instrumenta; |
| --- | --- |

7.

„krizna situacija” znači situacija koja proizlazi iz hitnog i izvanrednog pritiska u kojoj postoji velik ili nerazmjeran broj državljana trećih zemalja koji su prešli, prelaze ili se očekuje da će prijeći vanjske granice jedne ili više država članica ili u kojoj se incidenti povezani s nezakonitim useljavanjem ili prekograničnim kriminalitetom događaju na vanjskim granicama jedne ili više država članica i ti incidenti znatno utječu na sigurnost granice u takvoj mjeri da ugrožavaju funkcioniranje schengenskog područja, ili bilo koja druga situacija u odnosu na koju je propisno opravdana potreba za hitnim djelovanjem na vanjskim granicama u okviru ciljeva Instrumenta;

| 8. | „posebna djelovanja” znači transnacionalni ili nacionalni projekti koji donose dodanu vrijednost Unije u skladu s ciljevima Instrumenta za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe; |
| --- | --- |

8.

„posebna djelovanja” znači transnacionalni ili nacionalni projekti koji donose dodanu vrijednost Unije u skladu s ciljevima Instrumenta za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe;

| 9. | „operativna potpora” znači dio dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrebljavati kao potpora tijelima javne vlasti koja su nadležna za provedbu zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge za Uniju; |
| --- | --- |

9.

„operativna potpora” znači dio dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrebljavati kao potpora tijelima javne vlasti koja su nadležna za provedbu zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge za Uniju;

| 10. | „djelovanja Unije” znači transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju koji se provode u skladu s ciljevima Instrumenta. |
| --- | --- |

10.

„djelovanja Unije” znači transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju koji se provode u skladu s ciljevima Instrumenta.

Članak 3.

Ciljevi Instrumenta

1.   Cilj je politike Instrumenta, kao dijela Fonda, osiguravanje snažnog i djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama, čime se doprinosi osiguravanju visoke razine unutarnje sigurnosti u Uniji, uz istodobnu zaštitu slobodnog kretanja osoba unutar nje i uz potpuno poštovanje relevantne pravne stečevine Unije i međunarodnih obveza Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke.

2.   U okviru cilja politike utvrđenoga u stavku 1. Instrumentom se doprinosi sljedećim specifičnim ciljevima:

| (a) | podupiranje djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao podijeljenu odgovornost Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima; |
| --- | --- |

(a)

podupiranje djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao podijeljenu odgovornost Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima;

| (b) | podupiranje zajedničke vizne politike kako bi se osigurao usklađen pristup u pogledu izdavanja viza i olakšalo zakonito putovanje te istodobno pomoglo u sprečavanju migracijskih i sigurnosnih rizika. |
| --- | --- |

(b)

podupiranje zajedničke vizne politike kako bi se osigurao usklađen pristup u pogledu izdavanja viza i olakšalo zakonito putovanje te istodobno pomoglo u sprečavanju migracijskih i sigurnosnih rizika.

3.   U okviru specifičnih ciljeva utvrđenih u stavku 2. Instrument se provodi s pomoću provedbenih mjera navedenih u Prilogu II.

Članak 4.

Nediskriminacija i poštovanje temeljnih prava

Djelovanja financirana u okviru Instrumenta moraju se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i u Povelji te u skladu s međunarodnim obvezama Unije u pogledu temeljnih prava, osobito osiguravanjem poštovanja načelâ nediskriminacije i zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.

Članak 5.

Područje primjene potpore

1.   U okviru njegovih ciljeva i u skladu s provedbenim mjerama navedenima u Prilogu II. Instrumentom se posebno podupiru djelovanja navedena u Prilogu III.

Kako bi se suočila s nepredviđenim ili novim okolnostima Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. radi izmjene popisa djelovanja iz Priloga III. kako bi na njega dodala nova djelovanja.

2.   Radi ostvarenja njegovih ciljeva Instrumentom se mogu podupirati, u skladu s prioritetima Unije, djelovanja kako su navedena u Prilogu III. u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama, prema potrebi, u skladu s člankom 20.

3.   U pogledu djelovanja u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama, Komisija i države članice, zajedno s Europskom službom za vanjsko djelovanje, u skladu sa svojim odgovornostima, osiguravaju koordinaciju s relevantnim politikama, strategijama i instrumentima Unije. Posebno osiguravaju da djelovanja u trećim zemljama i u vezi s trećim zemljama ispunjavaju sljedeće kriterije:

| (a) | provode se u sinergiji i u skladu s drugim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru drugim instrumentima Unije; |
| --- | --- |

(a)

provode se u sinergiji i u skladu s drugim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru drugim instrumentima Unije;

| (b) | koherentna su s vanjskom politikom Unije, poštuju načelo koherentnosti politika radi razvoja i u skladu su s strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili dotičnu zemlju; |
| --- | --- |

(b)

koherentna su s vanjskom politikom Unije, poštuju načelo koherentnosti politika radi razvoja i u skladu su s strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili dotičnu zemlju;

| (c) | fokusirana su na mjere koje nisu usmjerene na razvoj; i |
| --- | --- |

(c)

fokusirana su na mjere koje nisu usmjerene na razvoj; i

| (d) | služe interesima unutarnjih politika Unije i u skladu su s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. |
| --- | --- |

(d)

služe interesima unutarnjih politika Unije i u skladu su s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije.

4.   Sljedeća djelovanja nisu prihvatljiva:

| (a) | djelovanja iz stavka 1. točke (a) Priloga III. na onim unutarnjim granicama na kojima još nije ukinut nadzor; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja iz stavka 1. točke (a) Priloga III. na onim unutarnjim granicama na kojima još nije ukinut nadzor;

| (b) | djelovanja koja se odnose na privremeno ponovno uvođenje nadzora na unutarnjim granicama u smislu članka 2. točke 1. Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja koja se odnose na privremeno ponovno uvođenje nadzora na unutarnjim granicama u smislu članka 2. točke 1. Uredbe (EU) 2016/399;

| (c) | djelovanja čija su glavna svrha carinske provjere. |
| --- | --- |

(c)

djelovanja čija su glavna svrha carinske provjere.

Odstupajući od prvog podstavka, ako nastupi krizna situacija, djelovanja iz prvog podstavka mogu se smatrati prihvatljivima.

Poglavlje II.

FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR

ODJELJAK 1.

Zajedničke odredbe

Članak 6.

Opća načela

1.   Potporom koja se pruža u okviru Instrumenta dopunjuju se nacionalne, regionalne i lokalne intervencije i ona je usmjerena na osiguravanje dodane vrijednosti Unije ostvarenju ciljeva Instrumenta.

2.   Komisija i države članice osiguravaju da je potpora koja se pruža u okviru Instrumenta i koju pružaju države članice u skladu s relevantnim djelovanjima, politikama i prioritetima Unije te da je komplementarna potpori koja se pruža u okviru drugih instrumenata Unije.

3.   Instrument se provodi u okviru izravnog, podijeljenog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkama (a), (b) i (c) Financijske uredbe.

Članak 7.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 5 241 000 000 EUR u tekućim cijenama.

2.   Slijedom prilagodbe za specifične programe predviđene u članku 5. Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, iznos iz stavka 1. ovog članka povećava se za dodatna dodijeljena sredstva u iznosu od 1 000 000 000 EUR u stalnim cijenama iz 2018., kako je navedeno u Prilogu II. toj uredbi.

3.   Financijska omotnica upotrebljava se kako slijedi:

| (a) | 3 668 000 000 EUR dodjeljuje se programima država članica, od čega se 200 568 000 EUR dodjeljuje Posebnoj tranzitnoj shemi iz članka 17.; |
| --- | --- |

(a)

3 668 000 000 EUR dodjeljuje se programima država članica, od čega se 200 568 000 EUR dodjeljuje Posebnoj tranzitnoj shemi iz članka 17.;

| (b) | 1 573 000 000 EUR dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 8. |
| --- | --- |

(b)

1 573 000 000 EUR dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 8.

4.   Dodatna dodijeljena sredstva iz stavka 2. dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 8.

5.   Na inicijativu Komisije, najviše 0,52 % financijske omotnice dodjeljuje se tehničkoj pomoći, kako je navedeno u članku 35. Uredbe (EU) 2021/1060, za provedbu Instrumenta.

6.   U skladu s relevantnim odredbama njihovih sporazuma o pridruživanju izrađuju se aranžmani radi utvrđivanja prirode i načinâ sudjelovanja u Instrumentu zemalja pridruženih provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Što je prije moguće nakon što dotična zemlja priopći svoju odluku o prihvaćanju sadržaja Instrumenta i o njegovoj provedbi u svojem unutarnjem pravnom poretku, u skladu s relevantnim sporazumom o pridruživanju, Komisija daje preporuku Vijeću za otvaranje pregovora o tim aranžmanima u skladu s člankom 218. stavkom 3. UFEU-a. Vijeće po primitku preporuke postupa bez odgode i odlučuje o odobravanju otvaranja tih pregovora. Financijski doprinosi tih zemalja dodaju se ukupnim sredstvima koja su dostupna iz financijske omotnice iz stavka 1.

7.   U skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2021/1060 najviše 5 % ukupnih početnih sredstava dodijeljenih državi članici iz bilo kojeg fonda iz te uredbe u okviru podijeljenog upravljanja može se prenijeti u Instrument u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja na zahtjev te države članice. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka. Ta se sredstva upotrebljavaju u korist dotične države članice.

Članak 8.

Opće odredbe o provedbi tematskog instrumenta

1.   Iznos iz članka 7. stavka 3. točke (b) dodjeljuje se fleksibilno putem financijskog instrumenta upotrebom podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja kako je navedeno u programima rada. S obzirom na unutarnju prirodu Instrumenta, tematski instrument prvenstveno služi unutarnjoj politici Unije u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u članku 3. stavku 2.

Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove sljedeće komponente:

| (a) | posebna djelovanja; |
| --- | --- |

(a)

posebna djelovanja;

| (b) | djelovanja Unije; i |
| --- | --- |

(b)

djelovanja Unije; i

| (c) | hitnu pomoć kako je navedena u članku 25. |
| --- | --- |

(c)

hitnu pomoć kako je navedena u članku 25.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije, kako je navedeno u članku 35. Uredbe (EU) 2021/1060, također prima potporu iz iznosa iz članka 7. stavka 3. točke (b) ove Uredbe.

2.   Sredstva iz tematskog instrumenta usmjerena su na prioritete s velikom dodanom vrijednošću Unije ili se upotrebljavaju za odgovor na hitne potrebe, u skladu s dogovorenim prioritetima Unije kako je navedeno u Prilogu II., među ostalim i za potrebu zaštite vanjskih granica te sprečavanja i otkrivanja prekograničnog kriminaliteta na vanjskim granicama, posebno krijumčarenja migranata, trgovine ljudima i nezakonitog useljavanja, te za djelotvorno upravljanje migracijskim tokovima i potporu zajedničkoj viznoj politici.

Sredstvima iz prvog podstavka ovog stavka, uz iznimku sredstava koja se upotrebljavaju za hitnu pomoć u skladu s člankom 25., podupiru se samo prihvatljiva djelovanja navedena u Prilogu III.

3.   Komisija surađuje s organizacijama civilnog društva i relevantnim mrežama, posebno u cilju pripreme i evaluacije programâ rada za djelovanja Unije koja se financiraju u okviru Instrumenta.

4.   Ako se sredstva iz tematskog instrumenta pružaju državama članicama u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja, Komisija osigurava da se ne odaberu projekti na koje se odnosi obrazloženo mišljenje koje je dala Komisija u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a kojim se dovodi u sumnju zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost projekata.

5.   Za potrebe članka 23. i članka 24. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/1060, ako se sredstva iz tematskog instrumenta izvršavaju u okviru podijeljenog upravljanja, dotična država članica osigurava da se na predviđena djelovanja ne odnosi obrazloženo mišljenje koje je dala Komisija u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a kojim se dovodi u sumnju zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost djelovanja, a Komisija procjenjuje odnosi li se to mišljenje na predviđena djelovanja.

6.   Komisija utvrđuje ukupni iznos koji se stavlja na raspolaganje za tematski instrument u okviru godišnjih odobrenih sredstava iz proračuna Unije.

7.   Komisija provedbenim aktima donosi odluke o financiranju za tematski instrument, kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe, u kojima utvrđuje ciljeve i djelovanja koji se trebaju podupirati i iznose za svaku od komponenata iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka. Odluke o financiranju mogu biti godišnje ili višegodišnje i mogu obuhvaćati jednu ili više komponenata tematskog instrumenta iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 32. stavka 3. ove Uredbe.

8.   Komisija osigurava da je raspodjela sredstava između specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. pravedna i transparentna. Komisija izvješćuje o upotrebi i raspodjeli tematskog instrumenta između komponenata iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka, među ostalim i o potpori koja se pruža djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama u okviru djelovanjâ Unije.

9.   Nakon donošenja odluke o financiranju kako je navedeno u stavku 7. Komisija može na odgovarajući način izmijeniti programe država članica.

ODJELJAK 2.

Potpora i izvršenje u okviru podijeljenog upravljanja

Članak 9.

Područje primjene

1.   Ovaj odjeljak primjenjuje se na iznos iz članka 7. stavka 3. točke (a) i dodatna sredstva koja se trebaju izvršavati u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s odlukom o financiranju za tematski instrument iz članka 8.

2.   Potpora iz ovog odjeljka izvršava se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe i Uredbom (EU) 2021/1060.

Članak 10.

Proračunska sredstva

1.   Iznos iz članka 7. stavka 3. točke (a) dodjeljuju se programima država članica okvirno kako slijedi:

| (a) | 3 057 000 000 EUR u skladu s Prilogom I.; |
| --- | --- |

(a)

3 057 000 000 EUR u skladu s Prilogom I.;

| (b) | 611 000 000 EUR za prilagodbu sredstava dodijeljenih programima država članica iz članka 14. stavka 1. |
| --- | --- |

(b)

611 000 000 EUR za prilagodbu sredstava dodijeljenih programima država članica iz članka 14. stavka 1.

2.   Ako iznos iz stavka 1. točke (b) ovog članka nije dodijeljen u cijelosti, preostali iznos može se dodati iznosu iz članka 7. stavka 3. točke (b).

Članak 11.

Pretfinanciranje

1.   U skladu s člankom 90. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060 pretfinanciranje za Instrument isplaćuje se u godišnjim obrocima prije 1. srpnja svake godine, ovisno o raspoloživosti sredstava, kako slijedi:

| (a) | 2021.: 4 %; |
| --- | --- |

(a)

2021.: 4 %;

| (b) | 2022.: 3 %; |
| --- | --- |

(b)

2022.: 3 %;

| (c) | 2023.: 5 %; |
| --- | --- |

(c)

2023.: 5 %;

| (d) | 2024.: 5 %; |
| --- | --- |

(d)

2024.: 5 %;

| (e) | 2025.: 5 %; |
| --- | --- |

(e)

2025.: 5 %;

| (f) | 2026.: 5 %; |
| --- | --- |

(f)

2026.: 5 %;

2.   Ako je program države članice donesen nakon 1. srpnja 2021., raniji obroci isplaćuju se u godini njegova donošenja.

Članak 12.

Stope sufinanciranja

1.   Doprinos iz proračuna Unije ne premašuje 75 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekt.

2.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekte koji se provode u okviru posebnih djelovanja.

3.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za djelovanja navedena u Prilogu IV.

4.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za operativnu potporu, uključujući Posebnu tranzitnu shemu iz članka 17.

5.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda u skladu s člankom 85. stavkom 2. ili stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1240.

6.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za hitnu pomoć kako je navedena u članku 25.

7.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za tehničku pomoć na inicijativu država članica u okviru ograničenja utvrđenih u članku 36. stavku 5. točki (b) podtočki vi. Uredbe (EU) 2021/1060.

8.   U odluci Komisije o odobrenju programa države članice utvrđuju se stopa sufinanciranja i najveći mogući iznos potpore iz Instrumenta za vrste djelovanja obuhvaćene doprinosom iz stavaka od 1. do 7.

9.   U odluci Komisije o odobrenju programa države članice utvrđuje se za svaku vrstu djelovanja primjenjuje li se stopa sufinanciranja u odnosu na:

| (a) | ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos; ili |
| --- | --- |

(a)

ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos; ili

| (b) | samo javni doprinos. |
| --- | --- |

(b)

samo javni doprinos.

Članak 13.

Programi država članica

1.   Svaka država članica osigurava da su prioriteti obuhvaćeni u njezinu programu u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području upravljanja granicama i vizne politike i da odgovaraju na te prioritete i izazove te da su potpuno u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke. Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere navedene u Prilogu II. prikladno obuhvaćene u njihovim programima.

S obzirom na unutarnju prirodu Instrumenta, programi država članica prvenstveno služe unutarnjoj politici Unije u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u članku 3. stavku 2. ove Uredbe.

Komisija procjenjuje programe država članica u skladu s člankom 23. Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   U okviru sredstava dodijeljenih u članku 10. stavku 1. i ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka, svaka država članica u okviru svojeg programa dodjeljuje najmanje 10 % sredstava za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b).

3.   Država članica može dodijeliti manje od minimalnog postotka iz stavka 2. samo ako u svojem programu navede detaljno objašnjenje zbog čega se dodjelom sredstava ispod te razine ne bi ugrozilo ostvarenje relevantnog cilja.

4.   Komisija osigurava da se znanje i stručnost relevantnih decentraliziranih agencija, posebno Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, agencije eu-LISA i Agencije Europske unije za temeljna prava osnovane Uredbom Vijeća (EZ) br. 168/2007 (50), u ranoj fazi i pravodobno uzmu u obzir u pogledu područja njihove nadležnosti pri razvoju programâ država članica.

5.   Komisija se savjetuje s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o djelovanjima uključenima u operativnu potporu radi osiguravanja usklađenosti i komplementarnosti djelovanja Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu s djelovanjima država članica koja se odnose na upravljanje granicama te radi izbjegavanja dvostrukog financiranja i postizanja troškovne učinkovitosti. Komisija se, prema potrebi, savjetuje s agencijom eu-LISA o djelovanjima uključenima u operativnu potporu za koja agencija eu-LISA raspolaže posebnim stručnim znanjem u skladu sa svojim mandatom.

6.   Komisija može, prema potrebi, uključiti relevantne decentralizirane agencije, među ostalim i one iz stavka 4., u zadaće praćenja i evaluacije navedene u odjeljku 5., posebice kako bi osigurala da su djelovanja koja se provode uz potporu iz Instrumenta u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i s dogovorenim prioritetima Unije.

7.   Nakon donošenja preporuka u okviru područja primjene ove Uredbe u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 i izdavanja preporuka u okviru provedbe procjena ranjivosti u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896, dotična država članica zajedno s Komisijom razmatra najprikladniji pristup za provedbu tih preporuka uz potporu iz Instrumenta.

8.   Komisija prema potrebi uključuje Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu u proces razmatranja najprikladnijeg pristupa za provedbu preporuka iz stavka 7. uz potporu iz Instrumenta. U tom kontekstu Komisija se može, prema potrebi, osloniti na stručno znanje drugih tijela, ureda i agencija Unije kada je riječ o posebnim pitanjima koja su u njihovoj nadležnosti.

9.   Pri provedbi stavka 7. dotična država članica kao prioritet svojeg programa utvrđuje provedbu mjera za rješavanje utvrđenih nedostataka, posebice mjera za rješavanje ozbiljnih nedostataka i procjene neusklađenosti.

10.   Program dotične države članice mijenja se prema potrebi u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/1060 kako bi se u obzir uzele preporuke iz stavka 7. ovog članka.

11.   U suradnji i uz savjetovanje s Komisijom i Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s nadležnostima te agencije, dotična država članica može preraspodijeliti sredstva u okviru svojeg programa, uključujući sredstva predviđena za operativnu potporu, s ciljem provedbe preporuka iz stavka 7. ako te preporuke imaju financijske posljedice.

12.   Ako država članica odluči provoditi projekt s trećom zemljom ili u trećoj zemlji, uz potporu iz Instrumenta, dotična država članica savjetuje se s Komisijom prije odobrenja projekta.

13.   Ako država članica odluči provesti djelovanje s trećom zemljom ili u vezi s trećom zemljom uz potporu iz Instrumenta u vezi s nadzorom, otkrivanjem, identifikacijom, praćenjem, prevencijom i presretanjem neovlaštenih prelazaka granice u svrhu otkrivanja, sprečavanja i suzbijanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminaliteta ili u svrhu doprinosa zaštiti migranata i doprinosa spašavanju života migranata, ta država članica osigurava da je obavijestila Komisiju o svakom bilateralnom ili multilateralnom sporazumu o suradnji s tom trećom zemljom u skladu s člankom 76. stavkom 3. Uredbe (EU) 2019/1896.

14.   U pogledu opreme, uključujući prijevozna sredstva, i sustava IKT-a potrebnih za djelotvoran i siguran nadzor državne granice, među ostalim i za operacije traganja i spašavanja, i kupljenih uz potporu iz Instrumenta:

| (a) | države članice osiguravaju da su pri pokretanju postupaka nabave opreme i sustava IKT-a koji se trebaju razviti uz potporu iz Instrumenta ispunjeni standardi utvrđeni u skladu s člancima 16. i 64. Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(a)

države članice osiguravaju da su pri pokretanju postupaka nabave opreme i sustava IKT-a koji se trebaju razviti uz potporu iz Instrumenta ispunjeni standardi utvrđeni u skladu s člancima 16. i 64. Uredbe (EU) 2019/1896;

| (b) | sva velika operativna oprema za upravljanje granicama, kao što su zračna i pomorska prijevozna sredstva i zračna i pomorska sredstva zaštite, koju kupe države članice registrira se u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u svrhu stavljanja te opreme na raspolaganje u skladu s člankom 64. stavkom 9. Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(b)

sva velika operativna oprema za upravljanje granicama, kao što su zračna i pomorska prijevozna sredstva i zračna i pomorska sredstva zaštite, koju kupe države članice registrira se u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u svrhu stavljanja te opreme na raspolaganje u skladu s člankom 64. stavkom 9. Uredbe (EU) 2019/1896;

| (c) | mogu se dodatno upotrebljavati u sljedećim komplementarnim područjima: carinske provjere, pomorske operacije višenamjenske prirode i za ostvarenje ciljeva Fonda za unutarnju sigurnost i Fonda za azil, migracije i integraciju; |
| --- | --- |

(c)

mogu se dodatno upotrebljavati u sljedećim komplementarnim područjima: carinske provjere, pomorske operacije višenamjenske prirode i za ostvarenje ciljeva Fonda za unutarnju sigurnost i Fonda za azil, migracije i integraciju;

| (d) | države članice radi pružanja potpore koherentnom planiranju za razvoj sposobnosti za europsku graničnu i obalnu stražu te mogućoj upotrebi zajedničke nabave obavješćuju Komisiju, u okviru zahtjeva u pogledu izvješćivanja iz članka 29., o raspoloživom višegodišnjem planiranju u pogledu opreme za koju se očekuje da će biti kupljena u okviru Instrumenta, a Komisija te informacije prenosi Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. |
| --- | --- |

(d)

države članice radi pružanja potpore koherentnom planiranju za razvoj sposobnosti za europsku graničnu i obalnu stražu te mogućoj upotrebi zajedničke nabave obavješćuju Komisiju, u okviru zahtjeva u pogledu izvješćivanja iz članka 29., o raspoloživom višegodišnjem planiranju u pogledu opreme za koju se očekuje da će biti kupljena u okviru Instrumenta, a Komisija te informacije prenosi Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu.

Oprema i sustavi IKT-a iz prvog podstavka prihvatljivi su za financijsku potporu iz Instrumenta samo ako je ispunjen zahtjev utvrđen u prvom podstavku točki (a).

Za potrebe prvog podstavka točke (c) oprema i sustavi IKT-a moraju ostati dostupni i moraju se moći upotrijebiti za djelotvorne i sigurne aktivnosti nadzora državne granice. Upotreba opreme u komplementarnim područjima iz prvog podstavka točke (c) ne smije premašiti 30 % ukupnog razdoblja uporabe te opreme. Sustavi IKT-a razvijeni za potrebe prvog podstavka točke (c) pružaju podatke i usluge sustavima upravljanja granicama na nacionalnoj razini ili na razini Unije. Države članice u godišnjem izvješću o uspješnosti obavješćuju Komisiju o višestrukoj uporabi iz prvog podstavka točke (c) i mjestu raspoređivanja višenamjenske opreme i sustava IKT-a.

15.   Ako države članice provode djelovanja u okviru Instrumenta, posebnu pozornost posvećuju svojim međunarodnim obvezama u pogledu operacija traganja i spašavanja na moru. Oprema i sustavi IKT iz stavka 14. prvog podstavka točaka od (a) do (d) mogu se upotrebljavati za operacije traganja i spašavanja u situacijama do kojih bi moglo doći tijekom operacija zaštite državne granice na moru.

16.   Osposobljavanje u području upravljanja granicama koje se provodi uz potporu iz Instrumenta temelji se na relevantnim usklađenim i kvalitetnim europskim standardima obrazovanja i zajedničkim standardima osposobljavanja za službenike graničnog nadzora i službenike obalne straže, a posebno na zajedničkom osnovnom izvedbenom programu iz članka 62. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/1896.

17.   Države članice u svojim programima osobito nastoje provoditi djelovanja navedena u Prilogu IV. Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima i radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. kako bi izmijenila popis djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV.

18.   Programiranje iz članka 22. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/1060 temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u tablici 1. Priloga VI. ovoj Uredbi i uključuje okvirnu raščlambu programiranih sredstava prema vrsti intervencije u okviru svakog specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. ove Uredbe.

Članak 14.

Preispitivanje sredinom programskog razdoblja

1.   Komisija 2024. dodjeljuje programima dotičnih država članica dodatni iznos iz članka 10. stavka 1. točke (b) u skladu s kriterijima iz stavka 1. točke (c) te stavaka od 2. do 10. Priloga I. Ta dodijeljena sredstva temelje se na najnovijim dostupnim statističkim podacima za kriterije iz stavka 1. točke (c) te stavaka od 2. do 10. Priloga I. Financiranje se primjenjuje od 1. siječnja 2025.

2.   Ako najmanje 10 % početno dodijeljenih sredstava programu iz članka 10. stavka 1. točke (a) ove Uredbe nije pokriveno zahtjevima za plaćanja podnesenima u skladu s člankom 91. Uredbe (EU) 2021/1060, dotična država članica nije prihvatljiva za primanje dodatnih dodijeljenih sredstava za njezin program iz članka 10. stavka 1. točke (b) ove Uredbe.

3.   Pri dodjeli sredstava iz tematskog instrumenta iz članka 8. ove Uredbe od 1. siječnja 2025. Komisija uzima u obzir napredak države članice u ostvarivanju ključnih etapa okvira uspješnosti iz članka 16. Uredbe (EU) 2021/1060 i utvrđene nedostatke u provedbi.

Članak 15.

Posebna djelovanja

1.   Država članica može uz svoja dodijeljena sredstva u skladu s člankom 10. stavkom 1. primiti sredstva za posebna djelovanja, pod uvjetom da se ta sredstva potom namijene kao takva u njezinu programu i da se upotrijebe kako bi se doprinijelo provedbi ciljeva Instrumenta.

2.   Sredstva za posebna djelovanja ne smiju se upotrebljavati za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima i kako je odobrila Komisija izmjenom programa države članice.

Članak 16.

Operativna potpora

1.   Država članica može iskoristiti do 33 % iznosa koji je dodijeljen njezinu programu u okviru Instrumenta za financiranje operativne potpore za tijela javne vlasti koja su nadležna za provedbu zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge za Uniju.

2.   Kada upotrebljava operativnu potporu, država članica pridržava se relevantne pravne stečevine Unije.

3.   Država članica u svojem programu i u godišnjim izvješćima o uspješnosti iz članka 29. pojašnjava na koji će način upotreba operativne potpore doprinijeti ostvarenju ciljeva Instrumenta. Prije odobrenja programa države članice Komisija procjenjuje početno stanje u državama članicama koje su navele da planiraju upotrebljavati operativnu potporu nakon savjetovanja s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu i, prema potrebi, agencijom eu-LISA u okviru nadležnosti tih agencija u skladu s člankom 13. stavkom 4. i uzimajući u obzir informacije koje su dostavile te države članice i, prema potrebi, informacije dostupne kao rezultat schengenskih evaluacija i procjena ranjivosti, uključujući preporuke izdane na temelju schengenskih evaluacija i procjena osjetljivosti.

4.   Ne dovodeći u pitanje članak 5. stavak 4. točku (c), operativna potpora usmjerena je na djelovanja pokrivena rashodima kako je utvrđeno u Prilogu VII.

5.   Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima ili radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. kako bi izmijenila Prilog VII. u pogledu rashoda koji su prihvatljivi za operativnu potporu.

Članak 17.

Operativna potpora za Posebnu tranzitnu shemu

1.   Instrumentom se pruža potpora za pokrivanje nenaplaćenih pristojbi za izdane tranzitne vize i dodatnih troškova nastalih u provedbi sustava olakšanog tranzita u skladu s uredbama (EZ) br. 693/2003 i (EZ) br. 694/2003.

2.   Sredstva dodijeljena Litvi za Posebnu tranzitnu shemu u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkom (a) stavljaju se na raspolaganje kao dodatna operativna potpora za Litvu, među ostalim i za ulaganje u infrastrukturu, u skladu s rashodima koji su prihvatljivi za operativnu potporu u okviru njezina programa iz Priloga VII.

3.   Odstupajući od članka 16. stavka 1., Litva može upotrijebiti iznos koji joj je dodijeljen u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkom (a) za financiranje operativne potpore uz iznos iz članka 16. stavka 1.

4.   Komisija i Litva preispituju primjenu ovog članka u slučaju promjena koje utječu na postojanje ili funkcioniranje Posebne tranzitne sheme.

5.   Slijedom obrazloženog zahtjeva Litve sredstva dodijeljena za Posebnu tranzitnu shemu iz članka 7. stavka 3. točke (a) preispituju se te se, prema potrebi, prilagođavaju prije donošenja posljednjeg programa rada za tematski instrument iz članka 8., u okviru granica proračunskih sredstava iz članka 7. stavka 3. točke (b), putem tematskog instrumenta iz članka 8.

Članak 18.

Upravljačke provjere i revizije projekata koje provode međunarodne organizacije

1.   Ovaj se članak primjenjuje na međunarodne organizacije ili njihove agencije iz članka 62. stavka 1. točke (c) podtočke ii. Financijske uredbe čije je sustave, pravila i postupke Komisija pozitivno procijenila na temelju članka 154. stavaka 4. i 7. te uredbe za potrebe neizravnog izvršenja bespovratnih sredstava koja se financiraju iz proračuna Unije („međunarodne organizacije”).

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 83. prvi stavak točku (a) Uredbe (EU) 2021/1060 i članak 129. Financijske uredbe, ako je međunarodna organizacija korisnik, kako je definiran u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2021/1060, upravljačko tijelo nije dužno provoditi upravljačke provjere iz članka 74. stavka 1. prvog podstavka točke (a) Uredbe (EU) 2021/1060, pod uvjetom da međunarodna organizacija upravljačkom tijelu dostavi dokumente iz članka 155. stavka 1. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) Financijske uredbe.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 155. stavak 1. prvi podstavak točku (c) Financijske uredbe, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da je projekt usklađen s primjenjivim pravom i uvjetima za potporu projektu.

4.   Osim toga, ako se troškovi trebaju nadoknaditi na temelju članka 53. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2021/1060, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da:

| (a) | su provjereni računi i dokazi da ih je korisnik platio; |
| --- | --- |

(a)

su provjereni računi i dokazi da ih je korisnik platio;

| (b) | je provjerena računovodstvena evidencija ili su provjereni računovodstveni kodovi koje korisnik vodi za transakcije povezane s rashodima prijavljenima upravljačkom tijelu. |
| --- | --- |

(b)

je provjerena računovodstvena evidencija ili su provjereni računovodstveni kodovi koje korisnik vodi za transakcije povezane s rashodima prijavljenima upravljačkom tijelu.

5.   Ako se troškovi moraju nadoknaditi na temelju članka 53. stavka 1. točke (b), točke (c) ili točke (d) Uredbe (EU) 2021/1060, izjavom rukovodstva koju mora podnijeti međunarodna organizacija potvrđuje se da su ispunjeni uvjeti za nadoknadu rashoda.

6.   Dokumenti iz članka 155. stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (c) Financijske uredbe dostavljaju se upravljačkom tijelu zajedno sa svakim zahtjevom za plaćanje koji podnese korisnik.

7.   Korisnik svake godine do 15. listopada upravljačkom tijelu dostavlja računovodstvenu dokumentaciju. Računovodstvenoj dokumentaciji prilaže se mišljenje neovisnog revizorskog tijela, sastavljeno u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima. U tom se mišljenju utvrđuje funkcioniraju li uspostavljeni sustavi kontrole pravilno i troškovno učinkovito te jesu li temeljne transakcije zakonite i pravilne. U tom mišljenju također se navodi jesu li se tijekom revizije pojavile dvojbe u vezi s tvrdnjama iznesenima u izjavama rukovodstva koje je podnijela međunarodna organizacija, među ostalim i u vezi s informacijama o sumnjama na prijevaru. Tim mišljenjem pruža se jamstvo da su rashodi uključeni u zahtjeve za plaćanje koje je međunarodna organizacija podnijela upravljačkom tijelu zakoniti i pravilni.

8.   Ne dovodeći u pitanje postojeće mogućnosti za provođenje dodatnih revizija kako je navedeno u članku 127. Financijske uredbe, upravljačko tijelo sastavlja izjavu rukovodstva iz članka 74. stavka 1. prvog podstavka točke (f) Uredbe (EU) 2021/1060. Upravljačko tijelo to čini oslanjajući se na dokumente koje je dostavila međunarodna organizacija u skladu sa stavcima od 2. do 5. i stavkom 7. ovog članka, umjesto da se oslanja na upravljačke provjere iz članka 74. stavka 1. te uredbe.

9.   Dokument kojim se utvrđuju uvjeti za potporu iz članka 73. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/1060 mora uključivati zahtjeve utvrđene u ovom članku.

10.   Stavak 2. ne primjenjuje se a od upravljačkog tijela zahtijeva se slijedom toga da provede upravljačke provjere ako:

| (a) | upravljačko tijelo utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili naznaku prijevare u vezi s projektom koji je pokrenula ili provela međunarodna organizacija; |
| --- | --- |

(a)

upravljačko tijelo utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili naznaku prijevare u vezi s projektom koji je pokrenula ili provela međunarodna organizacija;

| (b) | međunarodna organizacija tom upravljačkom tijelu ne dostavi dokumente iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7.; ili |
| --- | --- |

(b)

međunarodna organizacija tom upravljačkom tijelu ne dostavi dokumente iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7.; ili

| (c) | dokumenti iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7. koje je dostavila međunarodna organizacija nisu potpuni. |
| --- | --- |

(c)

dokumenti iz stavaka od 2. do 5. i iz stavka 7. koje je dostavila međunarodna organizacija nisu potpuni.

11.   Ako je projekt u kojem je međunarodna organizacija korisnik, kako je definiran u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2021/1060, dio uzorka iz članka 79. te uredbe, tijelo za reviziju može obavljati svoj posao na temelju poduzorka transakcija koje se odnose na taj projekt. Ako se u poduzorku utvrde pogreške, tijelo za reviziju može, ako je to relevantno, zatražiti od revizora međunarodne organizacije da procijeni puni opseg i ukupan iznos pogrešaka u tom projektu.

ODJELJAK 3.

Potpora i izvršenje u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja

Članak 19.

Područje primjene

Potporu iz ovog odjeljka Komisija provodi izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka.

Članak 20.

Prihvatljivi subjekti

1.   Sljedeći su subjekti prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije:

| (a) | pravni subjekti s poslovnim nastanom u:






  i. | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili prekomorskom području koje je s njom povezano; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s poslovnim nastanom u:

i.

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili prekomorskom području koje je s njom povezano;

| ii. | trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima utvrđenima u stavku 3.; |
| --- | --- |

ii.

trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima utvrđenima u stavku 3.;

| (b) | pravni subjekti osnovani na temelju prava Unije ili bilo koja međunarodna organizacija relevantna za potrebe Instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

pravni subjekti osnovani na temelju prava Unije ili bilo koja međunarodna organizacija relevantna za potrebe Instrumenta.

2.   Fizičke osobe nisu prihvatljive za financiranje sredstvima Unije.

3.   Subjekti iz stavka 1. točke (a) podtočke ii. sudjeluju kao dio konzorcija sastavljenog od najmanje dva neovisna subjekta od kojih najmanje jedan ima poslovni nastan u državi članici.

Subjekti koji sudjeluju kao dio konzorcija, kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka, osiguravaju da su djelovanja u kojima sudjeluju u skladu s načelima utvrđenima u Povelji i da doprinose ostvarenju ciljeva Instrumenta.

Članak 21.

Djelovanja Unije

1.   Na inicijativu Komisije Instrument se može upotrebljavati za financiranje djelovanja Unije koja se odnose na ciljeve Instrumenta u skladu s Prilogom III.

2.   U okviru djelovanja Unije može se pružiti financiranje u bilo kojem od oblika utvrđenih u Financijskoj uredbi, posebno u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i nabave.

3.   Bespovratna sredstva koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

4.   Članovi odbora za evaluaciju koji ocjenjuje prijedloge. kako je navedeno u članku 150. Financijske uredbe, mogu biti vanjski stručnjaci.

5.   Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja može se pokriti rizik povezan s povratom sredstava koja primatelji duguju te se oni smatraju dostatnim jamstvom na temelju Financijske uredbe. Primjenjuje se članak 37. stavak 7. Uredbe (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (51).

Članak 22.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

U skladu s člankom 35. Uredbe (EU) 2021/1060 Instrumentom se može podupirati tehnička pomoć koja se provodi na inicijativu Komisije ili u njezino ime uz stopu financiranja od 100 %.

Članak 23.

Revizije

Revizije uporabe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, uključujući osobe ili subjekte koje nisu ovlastile institucije, uredi, tijela ili agencije Unije, osnova su za opće jamstvo na temelju članka 127. Financijske uredbe.

Članak 24.

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Primatelji sredstava Unije priznaju porijeklo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih, smislenih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti. Osigurava se vidljivost sredstava Unije i pružaju se takve informacije, osim u propisno opravdanim slučajevima u kojima javno isticanje takvih informacija nije moguće ili primjereno ili ako je otkrivanje takvih informacija ograničeno zakonom, posebno zbog razloga sigurnosti, javnog reda, kaznenih istraga ili zaštite osobnih podataka. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji sredstava Unije upućuju na porijeklo tih sredstava kada javno priopćavaju o dotičnom djelovanju i ističu amblem Unije.

2.   Kako bi doprla do što šire publike, Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na Instrument, na djelovanja poduzeta na temelju Instrumenta i na postignute rezultate.

Financijska sredstva dodijeljena Instrumentu također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se ti prioriteti odnose na ciljeve Instrumenta.

3.   Komisija objavljuje radne programe tematskog instrumenta iz članka 8. Za potporu koja se pruža u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisija objavljuje informacije iz članka 38. stavka 2. Financijske uredbe na javno dostupnim internetskim stranicama i redovito ih ažurira. Te se informacije objavljuju u otvorenom, strojno čitljivom formatu čime se omogućuje razvrstavanje, pretraživanje, izvlačenje i usporedba podataka.

ODJELJAK 4.

Potpora i izvršenje u okviru podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja

Članak 25.

Hitna pomoć

1.   Fond pruža financijsku pomoć za rješavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju propisno opravdanih kriznih situacija.

Kao odgovor na takve propisno opravdane krizne situacije, Komisija može pružiti hitnu pomoć u okviru granica raspoloživih sredstava.

2.   Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama.

3.   Hitna pomoć može se dodijeliti programima država članica uz dodijeljena sredstava iz članka 10. stavka 1., pod uvjetom da ih se potom namijeni kao takva u programima država članica. Ta se sredstva ne smiju upotrebljavati za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima i kako je odobrila Komisija izmjenom programa države članice. Pretfinanciranje za hitnu pomoć može iznositi do 95 % doprinosa Unije, ovisno o raspoloživosti sredstava.

4.   Bespovratna sredstva koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

5.   Ako je to potrebno za provedbu djelovanja, hitna pomoć može pokriti rashode koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava ili zahtjeva za pomoć za to djelovanje, pod uvjetom da ti rashodi nisu nastali prije 1. siječnja 2021.

6.   Hitna pomoć pruža se na način koji je u potpunosti u skladu i s relevantnom pravnom stečevinom Unije i s međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su stranke.

7.   Zbog propisno opravdanih krajnje hitnih razloga i kako bi osigurala pravodobnu dostupnost sredstava za hitnu pomoć, Komisija može zasebno donijeti odluku o financiranju u vezi s hitnom pomoći, kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe, provedbenim aktom koji se odmah primjenjuje u skladu s postupkom iz članka 32. stavka 4. Takav akt ostaje na snazi tijekom razdoblja koje ne premašuje 18 mjeseci.

Članak 26.

Kumulativno i alternativno financiranje

1.   Za djelovanje za koje je primljen doprinos u okviru Instrumenta može se primiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, među ostalim i iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos djelovanju primjenjuju se pravila relevantnog programa Unije. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. Potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.

2.   U skladu s člankom 73. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060 iz Europskog fonda za regionalni razvoj ili Europskog socijalnog fonda plus mogu se podupirati djelovanja kojima je dodijeljena oznaka pečat izvrsnosti kako je definirana u članku 2. točki 45. te uredbe. Kako bi im se dodijelila oznaka pečat izvrsnosti, djelovanja moraju ispunjavati sljedeće kumulativne uvjete:

| (a) | ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedlogâ u okviru Instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedlogâ u okviru Instrumenta;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedlogâ; |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedlogâ;

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedlogâ zbog proračunskih ograničenja. |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedlogâ zbog proračunskih ograničenja.

ODJELJAK 5.

Praćenje, izvješćivanje i evaluacija

Pododjeljak 1.

Zajedničke odredbe

Članak 27.

Praćenje i izvješćivanje

1.   U skladu sa zahtjevima u pogledu izvješćivanja na temelju članka 41. stavka 3. prvog podstavka točke (h) podtočke iii. Financijske uredbe, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja informacije o ključnim pokazateljima uspješnosti navedenima u Prilogu V. ovoj Uredbi.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. radi izmjene Priloga V. kako bi izvršila potrebne prilagodbe ključnih pokazatelja uspješnosti navedenih u tom prilogu.

3.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema ostvarenju specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. navedeni su u Prilogu VIII. Za pokazatelje ostvarenja osnovne vrijednosti iznose nula. Ključne etape utvrđene za 2024. i ciljne vrijednosti utvrđene za 2029. kumulativne su.

4.   Komisija također izvješćuje o upotrebi tematskog instrumenta iz članka 8. za pružanje potpore djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama i o udjelu tematskog instrumenta upotrijebljenog za pružanje potpore takvim djelovanjima.

5.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultatâ programa prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerni zahtjevi u pogledu izvješćivanja za primatelje sredstava Unije te, prema potrebi, za države članice.

6.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Instrumenta prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 31. kako bi izmijenila Prilog VIII., radi preispitivanja ili nadopune pokazatelja, kada se to smatra potrebnim, te kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju, među ostalim i u odnosu na informacije koje moraju dostaviti države članice. Svaka izmjena Priloga VIII. primjenjuje se samo na projekte odabrane nakon stupanja na snagu te izmjene.

Članak 28.

Evaluacija

1.   Komisija do 31. prosinca 2024. provodi evaluaciju ove Uredbe sredinom programskog razdoblja. Dodatno uz ono što je propisano u članku 45. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1060, u okviru evaluacije sredinom programskog razdoblja procjenjuje se sljedeće:

| (a) | djelotvornost Instrumenta, uključujući napredak prema ostvarenju njegovih ciljeva, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, a posebno godišnja izvješća o uspješnosti iz članka 29. te pokazatelje ostvarenja i pokazatelje rezultata navedene u Prilogu VIII.; |
| --- | --- |

(a)

djelotvornost Instrumenta, uključujući napredak prema ostvarenju njegovih ciljeva, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, a posebno godišnja izvješća o uspješnosti iz članka 29. te pokazatelje ostvarenja i pokazatelje rezultata navedene u Prilogu VIII.;

| (b) | učinkovitost upotrebe sredstava dodijeljenih Instrumentu te učinkovitost mjera upravljanja i kontrole koje su uspostavljene za njegovu provedbu; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost upotrebe sredstava dodijeljenih Instrumentu te učinkovitost mjera upravljanja i kontrole koje su uspostavljene za njegovu provedbu;

| (c) | jesu li provedbene mjere navedene u Prilogu II. i dalje relevantne i primjerene; |
| --- | --- |

(c)

jesu li provedbene mjere navedene u Prilogu II. i dalje relevantne i primjerene;

| (d) | koordinacija, koherentnost i komplementarnost između djelovanja koja se podupiru u okviru Instrumenta i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije; |
| --- | --- |

(d)

koordinacija, koherentnost i komplementarnost između djelovanja koja se podupiru u okviru Instrumenta i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije;

| (e) | dodana vrijednost Unije u djelovanjima koja se provode u okviru Instrumenta. |
| --- | --- |

(e)

dodana vrijednost Unije u djelovanjima koja se provode u okviru Instrumenta.

U toj evaluaciji sredinom programskog razdoblja uzimaju se u obzir rezultati retrospektivne evaluacije učinaka Instrumenta za financijsku potporu za vanjske granice i vize u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020.

2.   Dodatno uz ono što je propisano u članku 45. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1060, retrospektivna evaluacija uključuje elemente navedene u stavku 1. ovog članka. Osim toga, evaluira se učinak Instrumenta.

3.   Evaluacija sredinom programskog razdoblja i retrospektivna evaluacija provode se pravodobno kako bi mogle doprinijeti procesu donošenja odluka, među ostalim, prema potrebi, reviziji ove Uredbe.

4.   Komisija osigurava da informacije iz evaluacije sredinom programskog razdoblja i retrospektivne evaluacije budu javno dostupne, osim u propisno opravdanim slučajevima u kojima je otkrivanje tih informacija ograničeno zakonom, posebno zbog razloga funkcioniranja ili sigurnosti vanjskih granica u okviru europskog integriranog upravljanja granicama, sigurnosti, javnog reda, kaznenih istraga ili zaštite osobnih podataka.

5.   U okviru evaluacije sredinom provedbenog razdoblja i retrospektivne evaluacije Komisija posvećuje posebnu pozornost evaluaciji djelovanja provedenih s trećim zemljama, djelovanja provedenih u trećim zemljama ili djelovanja provedenih u vezi s trećim zemljama, u skladu s člankom 5. i člankom 13. stavcima 12. i 13.

Pododjeljak 2.

Pravila za podijeljeno upravljanje

Članak 29.

Godišnja izvješća o uspješnosti

1.   Države članice do 15. veljače 2023. i do 15. veljače svake sljedeće godine do 2031., i uključujući tu godinu, dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 41. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/1060.

Razdobljem izvješćivanja obuhvaćena je posljednja obračunska godina, kako je definirana u članku 2. točki 29. Uredbe (EU) 2021/1060, koja prethodi godini dostavljanja izvješća. Izvješće dostavljeno do 15. veljače 2023. obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2021.

2.   U godišnjim izvješćima o uspješnosti posebice se navode informacije o:

| (a) | napretku u provedbi programa države članice i u ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u tom programu, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 42. Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(a)

napretku u provedbi programa države članice i u ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u tom programu, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 42. Uredbe (EU) 2021/1060;

| (b) | svim problemima koji utječu na uspješnost programa države članice i djelovanju poduzetom za njihovo rješavanje, uključujući informacije o eventualnim obrazloženim mišljenjima Komisije u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a povezane s provedbom Instrumenta; |
| --- | --- |

(b)

svim problemima koji utječu na uspješnost programa države članice i djelovanju poduzetom za njihovo rješavanje, uključujući informacije o eventualnim obrazloženim mišljenjima Komisije u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a povezane s provedbom Instrumenta;

| (c) | komplementarnosti između djelovanja koja se podupiru u okviru Instrumenta i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije, posebno onih djelovanja koja se poduzimaju u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama; |
| --- | --- |

(c)

komplementarnosti između djelovanja koja se podupiru u okviru Instrumenta i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije, posebno onih djelovanja koja se poduzimaju u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama;

| (d) | doprinosu programa države članice provedbi relevantne pravne stečevine Unije i relevantnih akcijskih planova; |
| --- | --- |

(d)

doprinosu programa države članice provedbi relevantne pravne stečevine Unije i relevantnih akcijskih planova;

| (e) | provedbi komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti; |
| --- | --- |

(e)

provedbi komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti;

| (f) | ispunjenju primjenjivih uvjeta koji omogućuju provedbu i njihovoj primjeni tijekom cijelog programskog razdoblja, osobito poštovanju temeljnih prava; |
| --- | --- |

(f)

ispunjenju primjenjivih uvjeta koji omogućuju provedbu i njihovoj primjeni tijekom cijelog programskog razdoblja, osobito poštovanju temeljnih prava;

| (g) | razini rashoda u skladu s člankom 85. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) 2018/1240 koja je uključena u računovodstvenu dokumentaciji na temelju članka 98. Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(g)

razini rashoda u skladu s člankom 85. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) 2018/1240 koja je uključena u računovodstvenu dokumentaciji na temelju članka 98. Uredbe (EU) 2021/1060;

| (h) | provedbi projekata u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom. |
| --- | --- |

(h)

provedbi projekata u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom.

Godišnja izvješća o uspješnosti sadržavaju sažetak koji obuhvaća sve točke navedene u prvom podstavku ovog stavka. Komisija osigurava da se sažeci koje države članice dostave prevedu na sve službene jezike Unije i budu javno dostupni.

3.   Komisija može iznijeti opažanja o godišnjim izvješćima o uspješnosti u roku od dva mjeseca od datuma njihova primitka. Ako Komisija ne iznese opažanja do navedenog roka, izvješće se smatra prihvaćenim.

4.   Komisija na svojim internetskim stranicama navodi poveznice na internetske stranice iz članka 49. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1060.

5.   Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbeni akt u kojem utvrđuje predložak za godišnje izvješće o uspješnosti. Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 32. stavka 2.

Članak 30.

Praćenje i izvješćivanje u okviru podijeljenog upravljanja

1.   Prilikom praćenja i izvješćivanja u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) 2021/1060 upotrebljavaju se, prema potrebi, kodovi za vrste intervencije utvrđeni u Prilogu VI. ovoj Uredbi. Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima i radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata, u skladu s člankom 31., kako bi izmijenila Prilog VI.

2.   Pokazatelji navedeni u Prilogu VIII. ovoj Uredbi upotrebljavaju se u skladu s člankom 16. stavkom 1. te člancima 22. i 42. Uredbe (EU) 2021/1060.

POGLAVLJE III.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 31.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 13. stavka 17., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 6. i članka 30. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2027.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 13. stavka 17., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 6. i članka 30. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 5. stavka 1. drugog podstavka, članka 13. stavka 17., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 6. ili članka 30. stavka 1. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 32.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor („Odbor za fondove za unutarnje poslove”). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako odbor ne da mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

4.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.

Članak 33.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu djelovanja započetih na temelju Uredbe (EU) br. 515/2014, koja se nastavlja primjenjivati na ta djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Iz financijske omotnice za Instrument mogu se također pokriti troškovi tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni radi osiguravanja prijelaza između Instrumenta i mjera donesenih na temelju Uredbe (EU) br. 515/2014.

3.   U skladu s člankom 193. stavkom 2. drugim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, uzimajući u obzir odgođeno stupanje na snagu ove Uredbe i kako bi se osigurao kontinuitet, tijekom ograničenog razdoblja, troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela mogu se smatrati prihvatljivima za financiranje od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć.

4.   Države članice mogu nakon 1. siječnja 2021. nastaviti podupirati projekt odabran i započet u okviru Uredbe (EU) br. 515/2014, u skladu s Uredbom (EU) br. 514/2014, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | projekt ima dvije faze koje se mogu utvrditi s financijskog stajališta i dva zasebna revizijska traga; |
| --- | --- |

(a)

projekt ima dvije faze koje se mogu utvrditi s financijskog stajališta i dva zasebna revizijska traga;

| (b) | ukupni trošak projekta premašuje 2 500 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

ukupni trošak projekta premašuje 2 500 000 EUR;

| (c) | plaćanja odgovornog tijela korisnicima za prvu fazu projekta uključena su u zahtjeve za plaćanje podnesene Komisiji u okviru Uredbe (EU) br. 514/2014 a rashodi za drugu fazu projekta uključeni su u zahtjeve za plaćanje u okviru Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(c)

plaćanja odgovornog tijela korisnicima za prvu fazu projekta uključena su u zahtjeve za plaćanje podnesene Komisiji u okviru Uredbe (EU) br. 514/2014 a rashodi za drugu fazu projekta uključeni su u zahtjeve za plaćanje u okviru Uredbe (EU) 2021/1060;

| (d) | druga faza projekta usklađena je s primjenjivim pravom i prihvatljiva za potporu iz Instrumenta u okviru ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(d)

druga faza projekta usklađena je s primjenjivim pravom i prihvatljiva za potporu iz Instrumenta u okviru ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060;

| (e) | država članica obvezuje se dovršiti projekt, učiniti ga operativnim i izvijestiti o njemu u godišnjem izvješću o uspješnosti koje se dostavlja do 15. veljače 2024. |
| --- | --- |

(e)

država članica obvezuje se dovršiti projekt, učiniti ga operativnim i izvijestiti o njemu u godišnjem izvješću o uspješnosti koje se dostavlja do 15. veljače 2024.

Odredbe ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060 primjenjuju se na drugu fazu projekta kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka.

Ovaj stavak primjenjuje se samo na projekte koji su odabrani u okviru podijeljenog upravljanja na temelju Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 34.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

A. LOGAR

---

(1)  
  SL C 62, 15.2.2019., str. 184.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 14. lipnja 2021. (SL C 265, 5.7.2021., str. 1.). Stajalište Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Uredba (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere (SL L 234, 2.7.2021., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

7

(8)  Odluka br. 574/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. svibnja 2007. o osnivanju Fonda za vanjske granice za razdoblje od 2007. do 2013. u okviru općeg programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima” (SL L 144, 6.6.2007., str. 22.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (SL L 295, 21.11.2018., str. 99.).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

10

(11)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).

11

(12)  Uredba (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza i izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (SL L 135, 22.5.2019., str. 27.).

12

(13)  Uredba (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (SL L 135, 22.5.2019., str. 85.).

13

(14)  Uredba (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2017. o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011 (SL L 327, 9.12.2017., str. 20.).

14

(15)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podatcima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (preinaka) (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.).

16

(17)  Uredba (EU) 2018/1860 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 312, 7.12.2018., str. 1.).

17

(18)  Uredba (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (SL L 312, 7.12.2018., str. 14.).

18

(19)  Uredba (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU (SL L 312, 7.12.2018., str. 56.).

19

(20)  Uredba (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726 (SL L 135, 22.5.2019., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).

21

(22)  Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 77, 23.3.2016., str. 1.).

22

(23)  Uredba Vijeća (EZ) br. 693/2003 od 14. travnja 2003. o uspostavi posebnog Dokumenta o pojednostavljenom tranzitu (FTD), Dokumenta o pojednostavljenom željezničkom tranzitu (FRTD), izmjeni Zajedničkih konzularnih uputa, te Zajedničkog priručnika (SL L 99, 17.4.2003., str. 8.).

23

(24)  Uredba Vijeća (EZ) br. 694/2003 od 14. travnja 2003. o jedinstvenim obrascima za Dokument o pojednostavljenom tranzitu (FTD) i Dokument o pojednostavljenom željezničkome tranzitu (FRTD), kako je određeno Uredbom (EZ) br. 693/2003 (SL L 99, 17.4.2003., str. 15.).

24

(25)  Uredba (EU) 2021/1147 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju (vidjeti stranicu 1 ovoga Službenog lista).

25

(26)  Uredba (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2002. o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost (SL L 208, 5.8.2002., str. 1.).

26

(27)  Uredba (EU) 2019/473 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (SL L 83, 25.3.2019., str. 18.).

27

(28)  Uredba (EU) 2021/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021 o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost (vidjeti stranicu 94 ovoga Službenog lista).

28

(29)  
  SL L 433I, 22.12.2020., str. 28.

29

(30)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).

30

(31)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

31

(32)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

32

(33)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

33

(34)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

34

(35)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

35

(36)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

36

(37)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

37

(38)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

38

(39)  
  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

39

(40)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

40

(41)  Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil, migracije te integraciju i o Instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama (SL L 150, 20.5.2014., str. 112.).

41

(42)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

42

(43)  
  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

43

(44)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

44

(45)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

45

(46)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

46

(47)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

47

(48)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

48

(49)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

49

(50)  Uredba Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (SL L 53, 22.2.2007., str. 1.).

50

(51)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

51

---

PRILOG I.

KRITERIJI ZA DODJELU SREDSTAVA PROGRAMIMA DRŽAVA ČLANICA

| 1. | Proračunska sredstva dostupna u skladu s člankom 10. raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:






  (a) | svaka država članica iz Instrumenta dobiva fiksni iznos od 8 000 000 EUR u tekućim cijenama isključivo na početku programskog razdoblja, uz iznimku Cipra, Malte i Grčke, pri čemu svaka od te tri države članice dobiva fiksni iznos od 28 000 000 EUR u tekućim cijenama; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

svaka država članica iz Instrumenta dobiva fiksni iznos od 8 000 000 EUR u tekućim cijenama isključivo na početku programskog razdoblja, uz iznimku Cipra, Malte i Grčke, pri čemu svaka od te tri države članice dobiva fiksni iznos od 28 000 000 EUR u tekućim cijenama;

| (b) | iznos od 200 568 000 EUR za Posebnu tranzitnu shemu iz članka 17. dodjeljuje se Litvi isključivo na početku programskog razdoblja; i |
| --- | --- |

(b)

iznos od 200 568 000 EUR za Posebnu tranzitnu shemu iz članka 17. dodjeljuje se Litvi isključivo na početku programskog razdoblja; i

| (c) | preostala proračunska sredstva iz članka 10. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:






  i. | 30 % za vanjske kopnene granice, |
| --- | --- | --- |

(c)

preostala proračunska sredstva iz članka 10. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:

i.

30 % za vanjske kopnene granice,

| ii. | 35 % za vanjske morske granice, |
| --- | --- |

ii.

35 % za vanjske morske granice,

| iii. | 20 % za zračne luke, |
| --- | --- |

iii.

20 % za zračne luke,

| iv. | 15 % za konzularne urede. |
| --- | --- |

iv.

15 % za konzularne urede.

| 2. | Proračunska sredstva dostupna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) podtočkama i. i ii. za vanjske kopnene granice i vanjske morske granice raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:






  (a) | 70 % za ponderiranu duljinu njihovih vanjskih kopnenih granica i vanjskih morskih granica; i |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

70 % za ponderiranu duljinu njihovih vanjskih kopnenih granica i vanjskih morskih granica; i

| (b) | 30 % za radno opterećenje na njihovim vanjskim kopnenim granicama i vanjskim morskim granicama, kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 6. točkom (a). |
| --- | --- |

(b)

30 % za radno opterećenje na njihovim vanjskim kopnenim granicama i vanjskim morskim granicama, kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 6. točkom (a).

Ponderirana duljina iz prvog podstavka točke (a) ovog stavka utvrđuje se primjenom faktora ponderiranja iz stavka 10. za svaki specifični dio vanjske granice.

| 3. | Proračunska sredstva dostupna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) podtočkom iii. za zračne luke raspodjeljuju se među državama članicama u skladu s radnim opterećenjem u njihovim zračnim lukama, kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 6. točkom (b). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Proračunska sredstva dostupna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) podtočkom iv. za konzularne urede raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:






  (a) | 50 % za broj konzularnih ureda, što ne uključuje počasne konzulate, država članica u zemljama navedenima u Prilogu I. Uredbi (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća (1); i |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

50 % za broj konzularnih ureda, što ne uključuje počasne konzulate, država članica u zemljama navedenima u Prilogu I. Uredbi (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća (1); i

| (b) | 50 % za radno opterećenje koje je povezano s upravljanjem viznom politikom u konzularnim uredima država članica u zemljama navedenima u Prilogu I. Uredbi (EU) 2018/1806, kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 6. točkom (c) ovog Priloga. |
| --- | --- |

(b)

50 % za radno opterećenje koje je povezano s upravljanjem viznom politikom u konzularnim uredima država članica u zemljama navedenima u Prilogu I. Uredbi (EU) 2018/1806, kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 6. točkom (c) ovog Priloga.

| 5. | Za potrebe raspodjele sredstava iz stavka 1. točke (c) podtočke ii. ovog Priloga „vanjske morske granice” znači vanjska granica teritorijalnog mora država članica kako je utvrđeno u skladu s člancima od 4. do 16. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora. Međutim, definicijom „vanjske morske granice” uzimaju se u obzir slučajevi u kojima se redovito provode operacije velikih razmjera izvan vanjske granice teritorijalnog mora država članica u područjima s visokom razinom prijetnje radi sprečavanja nezakonitog useljavanja ili nezakonitog ulaska. Definicija „vanjskih morskih granica” u tom se pogledu utvrđuje uzimajući u obzir operativne podatke za prethodne dvije godine koje su dostavile dotične države članice i koje je ocijenila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu za potrebe izvješća iz stavka 9. ovog Priloga. Ta definicija upotrebljava se isključivo za potrebe ove Uredbe. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Za potrebe početne dodjele sredstava procjena radnog opterećenja temelji se na najnovijim prosječnim podacima koji obuhvaćaju 2017., 2018. i 2019. Za potrebe preispitivanja sredinom programskog razdoblja procjena radnog opterećenja temelji se na najnovijim prosječnim podacima za 2021., 2022. i 2023. Procjena radnog opterećenja temelji se na sljedećim čimbenicima:






  (a) | na vanjskim kopnenim granicama i vanjskim morskim granicama:






  i. | 70 % za broj prelazaka vanjskih granica na graničnim prijelazima; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

(a)

na vanjskim kopnenim granicama i vanjskim morskim granicama:

i.

70 % za broj prelazaka vanjskih granica na graničnim prijelazima;

| ii. | 30 % za broj državljana trećih zemalja kojima je odbijen ulazak na vanjskim granicama; |
| --- | --- |

ii.

30 % za broj državljana trećih zemalja kojima je odbijen ulazak na vanjskim granicama;

| (b) | u zračnim lukama:






  i. | 70 % za broj prelazaka vanjskih granica na graničnim prijelazima; |
| --- | --- | --- |

(b)

u zračnim lukama:

i.

70 % za broj prelazaka vanjskih granica na graničnim prijelazima;

| ii. | 30 % za broj državljana trećih zemalja kojima je odbijen ulazak na vanjskim granicama; |
| --- | --- |

ii.

30 % za broj državljana trećih zemalja kojima je odbijen ulazak na vanjskim granicama;

| (c) | u konzularnim uredima:






  i. | broj zahtjevâ za izdavanje viza za kratkotrajni boravak ili zrakoplovno-tranzitnih viza. |
| --- | --- | --- |

(c)

u konzularnim uredima:

i.

broj zahtjevâ za izdavanje viza za kratkotrajni boravak ili zrakoplovno-tranzitnih viza.

| 7. | Referentni podaci za broj konzularnih ureda iz stavka 4. točke (a) izračunavaju se na temelju informacija o kojima je Komisija obaviještena u skladu s člankom 40. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
  Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za pojedinu državu članicu nema dostupnih podatka, referentni podatak je nula. |
| --- | --- |

7.

Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za pojedinu državu članicu nema dostupnih podatka, referentni podatak je nula.

| 8. | Referentni podaci za radno opterećenje iz:






  (a) | stavka 6. točke (a) podtočke i. i stavka 6. točke (b) podtočke i. najnoviji su statistički podaci koje su dostavile države članice u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

stavka 6. točke (a) podtočke i. i stavka 6. točke (b) podtočke i. najnoviji su statistički podaci koje su dostavile države članice u skladu s pravom Unije;

| (b) | stavka 6. točke (a) podtočke ii. i stavka 6. točke (b) podtočke ii. najnoviji su statistički podaci koje je Komisija (Eurostat) izradila na temelju podataka koje su dostavile države članice u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

stavka 6. točke (a) podtočke ii. i stavka 6. točke (b) podtočke ii. najnoviji su statistički podaci koje je Komisija (Eurostat) izradila na temelju podataka koje su dostavile države članice u skladu s pravom Unije;

| (c) | stavka 6. točke (c) najnoviji su statistički podaci o vizama kako je navedeno u članku 46. Uredbe (EZ) br. 810/2009. |
| --- | --- |

(c)

stavka 6. točke (c) najnoviji su statistički podaci o vizama kako je navedeno u članku 46. Uredbe (EZ) br. 810/2009.

Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za pojedinu državu članicu nema dostupnih podatka, referentni podatak je nula.

| 9. | Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu dostavlja Komisiji izvješće o sredstvima raspodijeljenima za vanjske kopnene granice, vanjske morske granice i zračne luke kako je navedeno u stavku 1. točki (c). Dijelovi tog izvješća mogu se prema potrebi klasificirati odgovarajućom oznakom tajnosti u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) 2019/1896. Nakon savjetovanja s Komisijom Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu objavljuje neklasificiranu verziju izvješća. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Za potrebe početne dodjele u izvješću iz stavka 9. ovog Priloga utvrđuje se prosječna razina utjecaja za svaki dio granice na temelju najnovijih prosječnih podataka koji obuhvaćaju 2017., 2018. i 2019. Za potrebe preispitivanja sredinom programskog razdoblja u izvješću iz stavka 9. ovog Priloga utvrđuje se prosječna razina utjecaja za svaki dio granice na temelju najnovijih prosječnih podataka koji obuhvaćaju 2021., 2022. i 2023. U njemu se određuju sljedeći specifični faktori ponderiranja po dijelu granice uz primjenu razina utjecaja određenih u skladu s člankom 34. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2019/1896:






  (a) | faktor 1 za nisku razinu utjecaja; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

faktor 1 za nisku razinu utjecaja;

| (b) | faktor 3 za srednju razinu utjecaja; |
| --- | --- |

(b)

faktor 3 za srednju razinu utjecaja;

| (c) | faktor 5 za visoku i kritičnu razinu utjecaja. |
| --- | --- |

(c)

faktor 5 za visoku i kritičnu razinu utjecaja.

---

(1)  Uredba Vijeća (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 303, 28.11.2018., str. 39.).

(2)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

---

PRILOG II.

PROVEDBENE MJERE

| 1. | Instrument doprinosi specifičnom cilju utvrđenom u članku 3. stavku 2. točki (a) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:






  (a) | poboljšanje nadzora državne granice u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) 2019/1896:






  i. | jačanjem kapaciteta za provedbu kontrole na vanjskim granicama i njihove zaštite, uključujući mjere za olakšavanje zakonitih prelazaka granice i, prema potrebi, mjere povezane:






  — | sa sprečavanjem i otkrivanjem prekograničnog kriminaliteta na vanjskim granicama, posebno krijumčarenja migranata, trgovine ljudima i terorizma, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

poboljšanje nadzora državne granice u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) 2019/1896:

i.

jačanjem kapaciteta za provedbu kontrole na vanjskim granicama i njihove zaštite, uključujući mjere za olakšavanje zakonitih prelazaka granice i, prema potrebi, mjere povezane:

—

sa sprečavanjem i otkrivanjem prekograničnog kriminaliteta na vanjskim granicama, posebno krijumčarenja migranata, trgovine ljudima i terorizma,

| — | s upravljanjem stalno visokim razinama migracija na vanjskim granicama, među ostalim i tehničkim i operativnim jačanjem te mehanizmima i postupcima za identifikaciju ranjivih osoba i maloljetnika bez pratnje te za identifikaciju osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti, pružanje informacija takvim osobama i upućivanje takvih osoba; |
| --- | --- |

—

s upravljanjem stalno visokim razinama migracija na vanjskim granicama, među ostalim i tehničkim i operativnim jačanjem te mehanizmima i postupcima za identifikaciju ranjivih osoba i maloljetnika bez pratnje te za identifikaciju osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti, pružanje informacija takvim osobama i upućivanje takvih osoba;

| ii. | provedbom tehničkih i operativnih mjera unutar schengenskog područja koje su povezane s nadzorom državne granice uz istodobnu zaštitu slobodnog kretanja osoba unutar schengenskog područja; |
| --- | --- |

ii.

provedbom tehničkih i operativnih mjera unutar schengenskog područja koje su povezane s nadzorom državne granice uz istodobnu zaštitu slobodnog kretanja osoba unutar schengenskog područja;

| iii. | provedbom analiza rizikâ za unutarnju sigurnost i analiza prijetnji koje mogu utjecati na funkcioniranje ili sigurnost vanjskih granica; |
| --- | --- |

iii.

provedbom analiza rizikâ za unutarnju sigurnost i analiza prijetnji koje mogu utjecati na funkcioniranje ili sigurnost vanjskih granica;

| (b) | daljnje jačanje europske granične i obalne straže pružanjem potpore nacionalnim tijelima nadležnima za upravljanje granicama kako bi poduzela mjere povezane s razvojem sposobnosti i izgradnjom zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom, uspostavom zajedničkih standarda i sve ostale mjere kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu; |
| --- | --- |

(b)

daljnje jačanje europske granične i obalne straže pružanjem potpore nacionalnim tijelima nadležnima za upravljanje granicama kako bi poduzela mjere povezane s razvojem sposobnosti i izgradnjom zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom, uspostavom zajedničkih standarda i sve ostale mjere kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu;

| (c) | jačanje međuagencijske suradnje na nacionalnoj razini među nacionalnim tijelima nadležnima za nadzor državne granice ili za druge zadaće koje se provode na granicama te jačanje suradnje na razini Unije među državama članicama, odnosno između država članica, s jedne strane, i relevantnih, tijela, ureda i agencija Unije ili trećih zemlja, s druge strane; |
| --- | --- |

(c)

jačanje međuagencijske suradnje na nacionalnoj razini među nacionalnim tijelima nadležnima za nadzor državne granice ili za druge zadaće koje se provode na granicama te jačanje suradnje na razini Unije među državama članicama, odnosno između država članica, s jedne strane, i relevantnih, tijela, ureda i agencija Unije ili trećih zemlja, s druge strane;

| (d) | osiguranje jedinstvene primjene pravne stečevine Unije koja se odnosi na vanjske granice, među ostalim i provedbom preporuka iz mehanizama kontrole kvalitete poput mehanizma za evaluaciju schengenske pravne stečevine u skladu s Uredbom (EU) br. 1053/2013, procjena ranjivosti u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896 i nacionalnih mehanizama kontrole kvalitete; |
| --- | --- |

(d)

osiguranje jedinstvene primjene pravne stečevine Unije koja se odnosi na vanjske granice, među ostalim i provedbom preporuka iz mehanizama kontrole kvalitete poput mehanizma za evaluaciju schengenske pravne stečevine u skladu s Uredbom (EU) br. 1053/2013, procjena ranjivosti u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896 i nacionalnih mehanizama kontrole kvalitete;

| (e) | uspostavu, rad i održavanje opsežnih informacijskih sustava na temelju prava Unije u području upravljanja granicama, posebno SIS-a, ETIAS-a, EES-a i Eurodaca za potrebe upravljanja granicama, uključujući interoperabilnost tih opsežnih informacijskih sustava i njihove komunikacijske infrastrukture te djelovanja usmjerena na poboljšanje kvalitete podataka i pružanja informacija; |
| --- | --- |

(e)

uspostavu, rad i održavanje opsežnih informacijskih sustava na temelju prava Unije u području upravljanja granicama, posebno SIS-a, ETIAS-a, EES-a i Eurodaca za potrebe upravljanja granicama, uključujući interoperabilnost tih opsežnih informacijskih sustava i njihove komunikacijske infrastrukture te djelovanja usmjerena na poboljšanje kvalitete podataka i pružanja informacija;

| (f) | povećanje kapaciteta za pružanje pomoći osobama u nevolji na moru i podupiranje operacija traganja i spašavanja u situacijama do kojih bi moglo doći tijekom operacije zaštite državne granice na moru; |
| --- | --- |

(f)

povećanje kapaciteta za pružanje pomoći osobama u nevolji na moru i podupiranje operacija traganja i spašavanja u situacijama do kojih bi moglo doći tijekom operacije zaštite državne granice na moru;

| (g) | pružanje potpore operacijama traganja i spašavanju u kontekstu provedbe zaštite državne granice na moru. |
| --- | --- |

(g)

pružanje potpore operacijama traganja i spašavanju u kontekstu provedbe zaštite državne granice na moru.

| 2. | Instrument doprinosi specifičnom cilju utvrđenom u članku 3. stavku 2. točki (b) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:






  (a) | pružanje učinkovitih usluga prilagođenih podnositeljima zahtjevâ za izdavanje viza uz istodobno održavanje sigurnosti i cjelovitosti postupaka izdavanja viza te uz potpuno poštovanje ljudskog dostojanstva i integriteta podnositeljâ zahtjeva za izdavanje viza i nositeljâ vize u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

pružanje učinkovitih usluga prilagođenih podnositeljima zahtjevâ za izdavanje viza uz istodobno održavanje sigurnosti i cjelovitosti postupaka izdavanja viza te uz potpuno poštovanje ljudskog dostojanstva i integriteta podnositeljâ zahtjeva za izdavanje viza i nositeljâ vize u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008;

| (b) | pružanje potpore državama članicama pri izdavanju viza, među ostalim i viza s ograničenom područnom valjanošću iz članka 25. Uredbe (EZ) br. 810/2009, koje se izdaju iz humanitarnih razloga, razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza; |
| --- | --- |

(b)

pružanje potpore državama članicama pri izdavanju viza, među ostalim i viza s ograničenom područnom valjanošću iz članka 25. Uredbe (EZ) br. 810/2009, koje se izdaju iz humanitarnih razloga, razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza;

| (c) | osiguravanje jedinstvene primjene pravne stečevine Unije koja se odnosi na vize, uključujući daljnji razvoj i modernizaciju zajedničke vizne politike; |
| --- | --- |

(c)

osiguravanje jedinstvene primjene pravne stečevine Unije koja se odnosi na vize, uključujući daljnji razvoj i modernizaciju zajedničke vizne politike;

| (d) | razvoj različitih oblika suradnje država članica u obradi viza; |
| --- | --- |

(d)

razvoj različitih oblika suradnje država članica u obradi viza;

| (e) | uspostavu, rad i održavanje opsežnih informacijskih sustava na temelju prava Unije u području zajedničke vizne politike, posebno VIS-a, uključujući interoperabilnost tih opsežnih informacijskih sustava i njihove komunikacijske infrastrukture te djelovanja usmjerena na poboljšanje kvalitete podataka i pružanje informacija. |
| --- | --- |

(e)

uspostavu, rad i održavanje opsežnih informacijskih sustava na temelju prava Unije u području zajedničke vizne politike, posebno VIS-a, uključujući interoperabilnost tih opsežnih informacijskih sustava i njihove komunikacijske infrastrukture te djelovanja usmjerena na poboljšanje kvalitete podataka i pružanje informacija.

---

PRILOG III.

PODRUČJE PRIMJENE POTPORE

| 1. | U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (a) Instrumentom se posebice podupire sljedeće:






  (a) | infrastruktura, zgrade, sustavi i usluge koji su potrebni na graničnim prijelazima i za zaštitu državne granice između graničnih prijelaza; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

infrastruktura, zgrade, sustavi i usluge koji su potrebni na graničnim prijelazima i za zaštitu državne granice između graničnih prijelaza;

| (b) | operativna oprema, uključujući prijevozna sredstva te sustave IKT-a, koja je potrebna za djelotvoran i siguran nadzor državne granice na graničnim prijelazima i za zaštitu državne granice u skladu sa standardima koje je izradila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, ako takvi standardi postoje; |
| --- | --- |

(b)

operativna oprema, uključujući prijevozna sredstva te sustave IKT-a, koja je potrebna za djelotvoran i siguran nadzor državne granice na graničnim prijelazima i za zaštitu državne granice u skladu sa standardima koje je izradila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, ako takvi standardi postoje;

| (c) | osposobljavanje u području razvoja europskog integriranog upravljanja granicama ili osposobljavanje koje mu doprinosi, uzimajući u obzir operativne potrebe i analize rizika, uključujući izazove utvrđene u preporukama iz članka 13. stavka 7., te u potpunosti poštujući temeljna prava; |
| --- | --- |

(c)

osposobljavanje u području razvoja europskog integriranog upravljanja granicama ili osposobljavanje koje mu doprinosi, uzimajući u obzir operativne potrebe i analize rizika, uključujući izazove utvrđene u preporukama iz članka 13. stavka 7., te u potpunosti poštujući temeljna prava;

| (d) | zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju u treće zemlje u skladu s Uredbom (EU) 2019/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (1) te upućivanja službenika graničnog nadzora i drugih relevantnih stručnjaka u države članice ili iz države članice u treću zemlju, jačanje suradnje i operativnog kapaciteta mrežâ stručnjaka ili časnika za vezu te razmjena najboljih praksi i povećanje kapaciteta europskih mreža za procjenu, promicanje, podupiranje i razvoj politika Unije; |
| --- | --- |

(d)

zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju u treće zemlje u skladu s Uredbom (EU) 2019/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (1) te upućivanja službenika graničnog nadzora i drugih relevantnih stručnjaka u države članice ili iz države članice u treću zemlju, jačanje suradnje i operativnog kapaciteta mrežâ stručnjaka ili časnika za vezu te razmjena najboljih praksi i povećanje kapaciteta europskih mreža za procjenu, promicanje, podupiranje i razvoj politika Unije;

| (e) | razmjena najboljih praksi i stručnog znanja, studije, pilot-projekti i druga relevantna djelovanja čiji je cilj provedba ili razvoj europskoga integriranog upravljanja granicama, uključujući mjere čiji je cilj razvoj europske granične i obalne straže poput izgradnje zajedničkih kapaciteta, zajedničke nabave, uspostave zajedničkih standarda i druge mjere kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu te mjere povezane s upućivanjem ranjivih osoba kojima je potrebna pomoć i osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti; |
| --- | --- |

(e)

razmjena najboljih praksi i stručnog znanja, studije, pilot-projekti i druga relevantna djelovanja čiji je cilj provedba ili razvoj europskoga integriranog upravljanja granicama, uključujući mjere čiji je cilj razvoj europske granične i obalne straže poput izgradnje zajedničkih kapaciteta, zajedničke nabave, uspostave zajedničkih standarda i druge mjere kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu te mjere povezane s upućivanjem ranjivih osoba kojima je potrebna pomoć i osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti;

| (f) | djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice iskorištavanje rezultata istraživačkih projekata u području sigurnosti ako je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, postupajući u skladu s člankom 66. Uredbe (EU) 2019/1896, utvrdila da to iskorištavanje doprinosi jačanju operativnih sposobnosti europske granične i obalne straže; |
| --- | --- |

(f)

djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice iskorištavanje rezultata istraživačkih projekata u području sigurnosti ako je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, postupajući u skladu s člankom 66. Uredbe (EU) 2019/1896, utvrdila da to iskorištavanje doprinosi jačanju operativnih sposobnosti europske granične i obalne straže;

| (g) | pripremne, nadzorne, administrativne i tehničke aktivnosti potrebne za provedbu politika u području vanjskih granica, uključujući jačanje upravljanja schengenskim područjem razvojem i provedbom mehanizma za evaluaciju koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1053/2013 radi provjere primjene schengenske pravne stečevine i Uredbe (EU) 2016/399, uključujući troškove misija za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u posjetima na licu mjesta te mjere za provedbu preporuka izdanih nakon procjena ranjivosti koje je provela Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(g)

pripremne, nadzorne, administrativne i tehničke aktivnosti potrebne za provedbu politika u području vanjskih granica, uključujući jačanje upravljanja schengenskim područjem razvojem i provedbom mehanizma za evaluaciju koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1053/2013 radi provjere primjene schengenske pravne stečevine i Uredbe (EU) 2016/399, uključujući troškove misija za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u posjetima na licu mjesta te mjere za provedbu preporuka izdanih nakon procjena ranjivosti koje je provela Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s Uredbom (EU) 2019/1896;

| (h) | djelovanja za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u sustavima IKT-a i za poboljšanje ostvarivanja pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade; |
| --- | --- |

(h)

djelovanja za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u sustavima IKT-a i za poboljšanje ostvarivanja pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade;

| (i) | identifikacija, uzimanje otisaka prstiju, registracija, sigurnosne provjere, ispitivanje, davanje informacija, liječnički pregled, provjera ranjivosti te, prema potrebi, zdravstvena skrb i upućivanje državljana trećih zemalja u odgovarajući postupak na vanjskim granicama; |
| --- | --- |

(i)

identifikacija, uzimanje otisaka prstiju, registracija, sigurnosne provjere, ispitivanje, davanje informacija, liječnički pregled, provjera ranjivosti te, prema potrebi, zdravstvena skrb i upućivanje državljana trećih zemalja u odgovarajući postupak na vanjskim granicama;

| (j) | djelovanja čiji je cilj jačanje svijesti o politikama u pogledu vanjskih granica među dionicima i u široj javnosti, uključujući institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije; |
| --- | --- |

(j)

djelovanja čiji je cilj jačanje svijesti o politikama u pogledu vanjskih granica među dionicima i u široj javnosti, uključujući institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije;

| (k) | razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja kojima se poštuje načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

(k)

razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja kojima se poštuje načelo nediskriminacije;

| (l) | operativna potpora provedbi europskog integriranog upravljanja granicama. |
| --- | --- |

(l)

operativna potpora provedbi europskog integriranog upravljanja granicama.

| 2. | U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (b) Instrumentom se posebice podupire sljedeće:






  (a) | infrastruktura i zgrade potrebne za obradu zahtjevâ za izdavanje viza i konzularnu suradnju, uključujući sigurnosne mjere, te druga djelovanja čiji je cilj poboljšanje kvalitete usluge za podnositelje zahtjevâ za izdavanje viza; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

infrastruktura i zgrade potrebne za obradu zahtjevâ za izdavanje viza i konzularnu suradnju, uključujući sigurnosne mjere, te druga djelovanja čiji je cilj poboljšanje kvalitete usluge za podnositelje zahtjevâ za izdavanje viza;

| (b) | operativna oprema i sustavi IKT-a koji su potrebni za obradu zahtjevâ za izdavanje viza i konzularnu suradnju; |
| --- | --- |

(b)

operativna oprema i sustavi IKT-a koji su potrebni za obradu zahtjevâ za izdavanje viza i konzularnu suradnju;

| (c) | osposobljavanje konzularnog i drugog osoblja koje doprinosi zajedničkoj viznoj politici i konzularnoj suradnji; |
| --- | --- |

(c)

osposobljavanje konzularnog i drugog osoblja koje doprinosi zajedničkoj viznoj politici i konzularnoj suradnji;

| (d) | razmjena najboljih praksi i razmjena stručnjaka, uključujući upućivanje stručnjaka, kao i izgradnja kapaciteta europskih mreža za procjenu, promicanje, podupiranje i daljnji razvoj politika i ciljeva Unije; |
| --- | --- |

(d)

razmjena najboljih praksi i razmjena stručnjaka, uključujući upućivanje stručnjaka, kao i izgradnja kapaciteta europskih mreža za procjenu, promicanje, podupiranje i daljnji razvoj politika i ciljeva Unije;

| (e) | studije, pilot-projekti i ostala relevantna djelovanja, kao što su djelovanja čiji je cilj povećati znanje analizama, praćenjem i evaluacijom; |
| --- | --- |

(e)

studije, pilot-projekti i ostala relevantna djelovanja, kao što su djelovanja čiji je cilj povećati znanje analizama, praćenjem i evaluacijom;

| (f) | djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice projekti čiji je cilj testiranje i potvrđivanje rezultata istraživačkih projekata koje financira Unija; |
| --- | --- |

(f)

djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice projekti čiji je cilj testiranje i potvrđivanje rezultata istraživačkih projekata koje financira Unija;

| (g) | pripremne, nadzorne, administrativne i tehničke aktivnosti, uključujući one za jačanje upravljanja schengenskim područjem razvojem i provedbom mehanizma za evaluaciju koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1053/2013 za provjeru primjene schengenske pravne stečevine, uključujući troškove misija za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u posjetima na licu mjesta; |
| --- | --- |

(g)

pripremne, nadzorne, administrativne i tehničke aktivnosti, uključujući one za jačanje upravljanja schengenskim područjem razvojem i provedbom mehanizma za evaluaciju koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1053/2013 za provjeru primjene schengenske pravne stečevine, uključujući troškove misija za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u posjetima na licu mjesta;

| (h) | aktivnosti za podizanje svijesti u pogledu vizne politike među dionicima i u široj javnosti, uključujući institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije; |
| --- | --- |

(h)

aktivnosti za podizanje svijesti u pogledu vizne politike među dionicima i u široj javnosti, uključujući institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije;

| (i) | razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja kojima se poštuje načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

(i)

razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja kojima se poštuje načelo nediskriminacije;

| (j) | operativna potpora provedbi zajedničke vizne politike. |
| --- | --- |

(j)

operativna potpora provedbi zajedničke vizne politike.

| (k) | pružanje potpore državama članicama pri izdavanju viza, među ostalim i viza s ograničenom područnom valjanošću iz članka 25. Uredbe (EZ) br. 810/2009, koje se izdaju iz humanitarnih razloga, razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza. |
| --- | --- |

(k)

pružanje potpore državama članicama pri izdavanju viza, među ostalim i viza s ograničenom područnom valjanošću iz članka 25. Uredbe (EZ) br. 810/2009, koje se izdaju iz humanitarnih razloga, razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza.

| 3. | U okviru cilja politike utvrđenog u članku 3. stavku 1. Instrumentom se posebice podupire sljedeće:






  (a) | infrastruktura i zgrade potrebne za smještanje opsežnih informacijskih sustava i povezanih komponenti komunikacijske infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

infrastruktura i zgrade potrebne za smještanje opsežnih informacijskih sustava i povezanih komponenti komunikacijske infrastrukture;

| (b) | oprema i komunikacijski sustavi potrebni za osiguravanje ispravnog funkcioniranja opsežnih informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(b)

oprema i komunikacijski sustavi potrebni za osiguravanje ispravnog funkcioniranja opsežnih informacijskih sustava;

| (c) | aktivnosti osposobljavanja i komunikacijske aktivnosti povezane s opsežnim informacijskim sustavima; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti osposobljavanja i komunikacijske aktivnosti povezane s opsežnim informacijskim sustavima;

| (d) | razvoj i nadogradnja opsežnih informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(d)

razvoj i nadogradnja opsežnih informacijskih sustava;

| (e) | studije, provjere koncepata, pilot-projekti i ostala relevantna djelovanja povezana s provedbom opsežnih informacijskih sustava, uključujući njihovu interoperabilnost; |
| --- | --- |

(e)

studije, provjere koncepata, pilot-projekti i ostala relevantna djelovanja povezana s provedbom opsežnih informacijskih sustava, uključujući njihovu interoperabilnost;

| (f) | djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice projekti čiji je cilj testiranje i potvrđivanje rezultata istraživačkih projekata koje financira Unija; |
| --- | --- |

(f)

djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice projekti čiji je cilj testiranje i potvrđivanje rezultata istraživačkih projekata koje financira Unija;

| (g) | razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja za opsežne informacijske sustave u području vizne politke i granica kojima se poštuje načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

(g)

razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja za opsežne informacijske sustave u području vizne politke i granica kojima se poštuje načelo nediskriminacije;

| (h) | djelovanja za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u sustavima IKT-a i poboljšanje ostvarivanja pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade; |
| --- | --- |

(h)

djelovanja za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u sustavima IKT-a i poboljšanje ostvarivanja pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade;

| (i) | operativna potpora za provedbu opsežnih informacijskih sustava. |
| --- | --- |

(i)

operativna potpora za provedbu opsežnih informacijskih sustava.

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o uspostavi europske mreže časnika za vezu zaduženih za imigraciju (SL L 198, 25.7.2019., str. 88.).

---

PRILOG IV.

DJELOVANJA PRIHVATLJIVA ZA VIŠE STOPE SUFINANCIRANJA U SKLADU S ČLANKOM 12. STAVKOM 3. I ČLANKOM 13. STAVKOM 17.

| 1. | Kupnja operativne opreme putem programâ zajedničke nabave s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu, koja se mora staviti na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu za njezine operativne aktivnosti u skladu s člankom 64. stavkom 14. Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

1.

Kupnja operativne opreme putem programâ zajedničke nabave s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu, koja se mora staviti na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu za njezine operativne aktivnosti u skladu s člankom 64. stavkom 14. Uredbe (EU) 2019/1896;

| 2. | Mjere kojima se podupire međuagencijska suradnja između države članice i susjedne treće zemlje s kojom Unija ima zajedničku kopnenu ili morsku granicu; |
| --- | --- |

2.

Mjere kojima se podupire međuagencijska suradnja između države članice i susjedne treće zemlje s kojom Unija ima zajedničku kopnenu ili morsku granicu;

| 3. | Daljnje jačanje Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu pružanjem potpore nacionalnim tijelima nadležnima za upravljanje granicama kako bi poduzela mjere povezane s izgradnjom zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom, uspostavom zajedničkih standarda i svim ostalim mjerama kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, kako je navedeno u stavku 1. točki (b) Priloga II.; |
| --- | --- |

3.

Daljnje jačanje Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu pružanjem potpore nacionalnim tijelima nadležnima za upravljanje granicama kako bi poduzela mjere povezane s izgradnjom zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom, uspostavom zajedničkih standarda i svim ostalim mjerama kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, kako je navedeno u stavku 1. točki (b) Priloga II.;

| 4. | Zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju kako je navedeno u Prilogu III.; |
| --- | --- |

4.

Zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju kako je navedeno u Prilogu III.;

| 5. | Mjere u okviru nadzora državne granice kojima se poboljšava identifikacija žrtava trgovine ljudima i izravna potpora tim žrtvama, kao i razvoj i podupiranje odgovarajućih mehanizama upućivanja za te ciljne skupine i mjere u okviru nadzora državne granice kojima se poboljšava prekogranična suradnja u otkrivanju trgovaca ljudima; |
| --- | --- |

5.

Mjere u okviru nadzora državne granice kojima se poboljšava identifikacija žrtava trgovine ljudima i izravna potpora tim žrtvama, kao i razvoj i podupiranje odgovarajućih mehanizama upućivanja za te ciljne skupine i mjere u okviru nadzora državne granice kojima se poboljšava prekogranična suradnja u otkrivanju trgovaca ljudima;

| 6. | Razvoj integriranih sustava za zaštitu djece na vanjskim granicama, među ostalim i dostatnim osposobljavanjem osoblja i razmjenom primjera dobre prakse među državama članicama i s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu; |
| --- | --- |

6.

Razvoj integriranih sustava za zaštitu djece na vanjskim granicama, među ostalim i dostatnim osposobljavanjem osoblja i razmjenom primjera dobre prakse među državama članicama i s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu;

| 7. | Mjere kojima se uvode, prenose, testiraju i potvrđuju nove metodologije ili tehnologije, uključujući pilot-projekte i daljnje mjere u vezi s istraživačkim projektima koje financira Unija, kako je navedeno u Prilogu III., i mjere za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u sustavima IKT-a u području vizne politike i granica i poboljšano ostvarivanje pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade, u kontekstu djelovanja u području primjene Instrumenta; |
| --- | --- |

7.

Mjere kojima se uvode, prenose, testiraju i potvrđuju nove metodologije ili tehnologije, uključujući pilot-projekte i daljnje mjere u vezi s istraživačkim projektima koje financira Unija, kako je navedeno u Prilogu III., i mjere za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u sustavima IKT-a u području vizne politike i granica i poboljšano ostvarivanje pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade, u kontekstu djelovanja u području primjene Instrumenta;

| 8. | Mjere usmjerene na identifikaciju i upućivanje ranjivih osoba na službe za zaštitu te izravnu pomoć tim osobama; |
| --- | --- |

8.

Mjere usmjerene na identifikaciju i upućivanje ranjivih osoba na službe za zaštitu te izravnu pomoć tim osobama;

| 9. | Mjere za uspostavu i vođenje žarišnih područja u državama članicama koje se suočavaju s postojećim ili mogućim iznimnim i nerazmjernim migracijskim pritiskom; |
| --- | --- |

9.

Mjere za uspostavu i vođenje žarišnih područja u državama članicama koje se suočavaju s postojećim ili mogućim iznimnim i nerazmjernim migracijskim pritiskom;

| 10. | Daljnji razvoj različitih oblika suradnje među državama članicama u području obrade viza, kako je navedeno u stavku 2. točki (d) Priloga II.; |
| --- | --- |

10.

Daljnji razvoj različitih oblika suradnje među državama članicama u području obrade viza, kako je navedeno u stavku 2. točki (d) Priloga II.;

| 11. | Povećanje konzularne prisutnosti ili zastupljenosti država članica u trećim zemljama čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica u smislu Uredbe (EU) 2018/1806, posebice u trećim zemljama u kojima trenutačno nije prisutna ni jedna država članica; |
| --- | --- |

11.

Povećanje konzularne prisutnosti ili zastupljenosti država članica u trećim zemljama čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica u smislu Uredbe (EU) 2018/1806, posebice u trećim zemljama u kojima trenutačno nije prisutna ni jedna država članica;

| 12. | Mjere čiji je cilj poboljšati interoperabilnost sustavâ IKT-a. |
| --- | --- |

12.

Mjere čiji je cilj poboljšati interoperabilnost sustavâ IKT-a.

---

PRILOG V.

KLJUČNI POKAZATELJI USPJEŠNOSTI IZ ČLANKA 27. STAVKA 1.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a)

| 1. | Broj predmeta opreme registriranih u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj predmeta opreme stavljenih na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj pokrenutih/poboljšanih oblika suradnje nacionalnih tijela s nacionalnim koordinacijskim centrima EUROSUR-a. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj prelazaka granice putem sustavâ automatizirane granične kontrole i e-vratâ. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Broj provedenih preporuka iz schengenskih evaluacija i iz procjena ranjivosti u području upravljanja granicama. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon sudjelovanja u aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Broj osoba koje su zatražile međunarodnu zaštitu na graničnim prijelazima. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Broj osoba kojima su granična tijela odbila ulazak. |
| --- | --- |

8.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b)

| 1. | Broj novih/moderniziranih konzulata izvan schengenskog područja:






  1.1. | od čega broj konzulata koji su modernizirani kako bi se poboljšala prilagođenost strankama koje su podnositelji zahtjevâ za izdavanje viza. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

od čega broj konzulata koji su modernizirani kako bi se poboljšala prilagođenost strankama koje su podnositelji zahtjevâ za izdavanje viza.

| 2. | Broj provedenih preporuka iz schengenskih evaluacija u području zajedničke vizne politike. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj zahtjevâ za izdavanje viza koji su podneseni u digitalnom obliku. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj pokrenutih/poboljšanih oblika suradnje uspostavljenih među državama članicama u području obrade viza. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon sudjelovanja u aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja. |
| --- | --- |

5.

---

PRILOG VI.

VRSTE INTERVENCIJA

TABLICA 1. KODOVI ZA DIMENZIJU „PODRUČJE INTERVENCIJE”

| I. | Europsko integrirano upravljanje granicama |
| --- | --- |

I.

Europsko integrirano upravljanje granicama

| 001. | Granične kontrole |
| --- | --- |

001.

Granične kontrole

| 002. | Zaštita državne granice – zračna oprema |
| --- | --- |

002.

Zaštita državne granice – zračna oprema

| 003. | Zaštita državne granice – kopnena oprema |
| --- | --- |

003.

Zaštita državne granice – kopnena oprema

| 004. | Zaštita državne granice – pomorska oprema |
| --- | --- |

004.

Zaštita državne granice – pomorska oprema

| 005. | Zaštita državne granice – sustavi za automatiziranu zaštitu državne granice |
| --- | --- |

005.

Zaštita državne granice – sustavi za automatiziranu zaštitu državne granice

| 006. | Zaštita državne granice – ostale mjere |
| --- | --- |

006.

Zaštita državne granice – ostale mjere

| 007. | Tehničke i operativne mjere unutar schengenskog područja povezane s nadzorom državne granice |
| --- | --- |

007.

Tehničke i operativne mjere unutar schengenskog područja povezane s nadzorom državne granice

| 008. | Svjesnost o stanju i razmjena informacija |
| --- | --- |

008.

Svjesnost o stanju i razmjena informacija

| 009. | Analiza rizika |
| --- | --- |

009.

Analiza rizika

| 010. | Obrada podataka i informacija |
| --- | --- |

010.

Obrada podataka i informacija

| 011. | Žarišna područja |
| --- | --- |

011.

Žarišna područja

| 012. | Mjere povezane s identifikacijom i upućivanjem ranjivih osoba |
| --- | --- |

012.

Mjere povezane s identifikacijom i upućivanjem ranjivih osoba

| 013. | Mjere povezane s identifikacijom i upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti |
| --- | --- |

013.

Mjere povezane s identifikacijom i upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti

| 014. | Razvoj europske granične i obalne straže |
| --- | --- |

014.

Razvoj europske granične i obalne straže

| 015. | Međuagencijska suradnja – nacionalna razina |
| --- | --- |

015.

Međuagencijska suradnja – nacionalna razina

| 016. | Međuagencijska suradnja – razina Unije |
| --- | --- |

016.

Međuagencijska suradnja – razina Unije

| 017. | Međuagencijska suradnja – s trećim zemljama |
| --- | --- |

017.

Međuagencijska suradnja – s trećim zemljama

| 018. | Zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju |
| --- | --- |

018.

Zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju

| 019. | Opsežni informacijski sustavi – Eurodac za potrebe upravljanja granicama |
| --- | --- |

019.

Opsežni informacijski sustavi – Eurodac za potrebe upravljanja granicama

| 020. | Opsežni informacijski sustavi – sustav ulaska/izlaska (EES) |
| --- | --- |

020.

Opsežni informacijski sustavi – sustav ulaska/izlaska (EES)

| 021. | Opsežni informacijski sustavi – europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) – ostalo |
| --- | --- |

021.

Opsežni informacijski sustavi – europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) – ostalo

| 022. | Opsežni informacijski sustavi – europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) – članak 85. stavak 2. Uredbe (EU) 2018/1240 |
| --- | --- |

022.

Opsežni informacijski sustavi – europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) – članak 85. stavak 2. Uredbe (EU) 2018/1240

| 023. | Opsežni informacijski sustavi – europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) – članak 85. stavak 3. Uredbe (EU) 2018/1240 |
| --- | --- |

023.

Opsežni informacijski sustavi – europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) – članak 85. stavak 3. Uredbe (EU) 2018/1240

| 024. | Opsežni informacijski sustavi – Schengenski informacijski sustav (SIS) |
| --- | --- |

024.

Opsežni informacijski sustavi – Schengenski informacijski sustav (SIS)

| 025. | Opsežni informacijski sustavi – interoperabilnost |
| --- | --- |

025.

Opsežni informacijski sustavi – interoperabilnost

| 026. | Operativna potpora – integrirano upravljanje granicama |
| --- | --- |

026.

Operativna potpora – integrirano upravljanje granicama

| 027. | Operativna potpora – opsežni informacijski sustavi za potrebe upravljanja granicama |
| --- | --- |

027.

Operativna potpora – opsežni informacijski sustavi za potrebe upravljanja granicama

| 028. | Operativna potpora – Posebna tranzitna shema |
| --- | --- |

028.

Operativna potpora – Posebna tranzitna shema

| 029. | Kvaliteta podataka i pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade |
| --- | --- |

029.

Kvaliteta podataka i pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade

| II. | Zajednička vizna politika |
| --- | --- |

II.

Zajednička vizna politika

| 001. | Poboljšanje obrade zahtjevâ za izdavanje viza |
| --- | --- |

001.

Poboljšanje obrade zahtjevâ za izdavanje viza

| 002. | Poboljšanje učinkovitosti, sigurnosti i okruženja prilagođenog strankama u konzulatima |
| --- | --- |

002.

Poboljšanje učinkovitosti, sigurnosti i okruženja prilagođenog strankama u konzulatima

| 003. | Sigurnost isprava/savjetnici za isprave |
| --- | --- |

003.

Sigurnost isprava/savjetnici za isprave

| 004. | Konzularna suradnja |
| --- | --- |

004.

Konzularna suradnja

| 005. | Konzularna pokrivenost |
| --- | --- |

005.

Konzularna pokrivenost

| 006. | Opsežni informacijski sustavi – vizni informacijski sustav (VIS) |
| --- | --- |

006.

Opsežni informacijski sustavi – vizni informacijski sustav (VIS)

| 007. | Ostali sustavi IKT-a za potrebe obrade zahtjevâ za izdavanje viza |
| --- | --- |

007.

Ostali sustavi IKT-a za potrebe obrade zahtjevâ za izdavanje viza

| 008. | Operativna potpora – zajednička vizna politika |
| --- | --- |

008.

Operativna potpora – zajednička vizna politika

| 009. | Operativna potpora – opsežni informacijski sustavi za potrebe obrade zahtjevâ za izdavanje viza |
| --- | --- |

009.

Operativna potpora – opsežni informacijski sustavi za potrebe obrade zahtjevâ za izdavanje viza

| 010. | Operativna potpora – Posebna tranzitna shema |
| --- | --- |

010.

Operativna potpora – Posebna tranzitna shema

| 011. | Izdavanje viza s ograničenom područnom valjanošću |
| --- | --- |

011.

Izdavanje viza s ograničenom područnom valjanošću

| 012. | Kvaliteta podataka i pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade |
| --- | --- |

012.

Kvaliteta podataka i pravâ ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te na njihov ispravak i brisanje i na ograničavanje njihove obrade

| III. | Tehnička pomoć |
| --- | --- |

III.

Tehnička pomoć

| 001. | Informiranje i komunikacija |
| --- | --- |

001.

Informiranje i komunikacija

| 002. | Priprema, provedba, praćenje i kontrola |
| --- | --- |

002.

Priprema, provedba, praćenje i kontrola

| 003. | Evaluacija i studije, prikupljanje podataka |
| --- | --- |

003.

Evaluacija i studije, prikupljanje podataka

| 004. | Jačanje kapaciteta |
| --- | --- |

004.

Jačanje kapaciteta

TABLICA 2. KODOVI ZA DIMENZIJU „VRSTA DJELOVANJA”

| 001. | Infrastruktura i zgrade |
| --- | --- |

001.

Infrastruktura i zgrade

| 002. | Prijevozna sredstva |
| --- | --- |

002.

Prijevozna sredstva

| 003. | Ostala operativna oprema |
| --- | --- |

003.

Ostala operativna oprema

| 004. | Komunikacijski sustavi |
| --- | --- |

004.

Komunikacijski sustavi

| 005. | Informacijski sustavi |
| --- | --- |

005.

Informacijski sustavi

| 006. | Osposobljavanje |
| --- | --- |

006.

Osposobljavanje

| 007. | Razmjena najboljih praksi – među državama članicama |
| --- | --- |

007.

Razmjena najboljih praksi – među državama članicama

| 008. | Razmjena najboljih praksi – s trećim zemljama |
| --- | --- |

008.

Razmjena najboljih praksi – s trećim zemljama

| 009. | Raspoređivanje stručnjaka |
| --- | --- |

009.

Raspoređivanje stručnjaka

| 010. | Studije, provjere koncepta, pilot-projekti i slična djelovanja |
| --- | --- |

010.

Studije, provjere koncepta, pilot-projekti i slična djelovanja

| 011. | Komunikacijske aktivnosti |
| --- | --- |

011.

Komunikacijske aktivnosti

| 012. | Razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja |
| --- | --- |

012.

Razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja

| 013. | Uvođenje istraživačkih projekata ili drugi način praćenja istraživačkih projekata |
| --- | --- |

013.

Uvođenje istraživačkih projekata ili drugi način praćenja istraživačkih projekata

TABLICA 3. KODOVI ZA DIMENZIJU „ PROVEDBA”

| 001. | Djelovanja obuhvaćena člankom 12. stavkom 1. |
| --- | --- |

001.

Djelovanja obuhvaćena člankom 12. stavkom 1.

| 002. | Posebna djelovanja |
| --- | --- |

002.

Posebna djelovanja

| 003. | Djelovanja navedena u Prilogu IV. |
| --- | --- |

003.

Djelovanja navedena u Prilogu IV.

| 004. | Operativna potpora |
| --- | --- |

004.

Operativna potpora

| 005. | Djelovanja obuhvaćena člankom 12. stavkom 5. |
| --- | --- |

005.

Djelovanja obuhvaćena člankom 12. stavkom 5.

| 006. | Hitna pomoć |
| --- | --- |

006.

Hitna pomoć

TABLICA 4. KODOVI ZA DIMENZIJU „POSEBNE TEME”

| 001. | Suradnja s trećim zemljama |
| --- | --- |

001.

Suradnja s trećim zemljama

| 002. | Djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama |
| --- | --- |

002.

Djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama

| 003. | Provedba preporuka iz schengenske evaluacije |
| --- | --- |

003.

Provedba preporuka iz schengenske evaluacije

| 004. | Provedba preporuka na temelju procjena ranjivosti |
| --- | --- |

004.

Provedba preporuka na temelju procjena ranjivosti

| 005. | Djelovanja kojima se podupire razvoj i rad EUROSUR-a |
| --- | --- |

005.

Djelovanja kojima se podupire razvoj i rad EUROSUR-a

| 006. | Ništa od navedenog |
| --- | --- |

006.

Ništa od navedenog

---

PRILOG VII.

RASHODI PRIHVATLJIVI ZA OPERATIVNU POTPORU

| (a) | U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (a) operativna potpora pokriva sljedeće troškove ako ih ne pokriva Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u kontekstu svojih operativnih aktivnosti:






  1. | troškove osoblja, uključujući troškove osposobljavanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (a) operativna potpora pokriva sljedeće troškove ako ih ne pokriva Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u kontekstu svojih operativnih aktivnosti:

1.

troškove osoblja, uključujući troškove osposobljavanja;

| 2. | održavanje ili popravak opreme i infrastrukture; |
| --- | --- |

2.

održavanje ili popravak opreme i infrastrukture;

| 3. | troškove pružanja usluga obuhvaćenih područjem primjene ove Uredbe; |
| --- | --- |

3.

troškove pružanja usluga obuhvaćenih područjem primjene ove Uredbe;

| 4. | tekuće troškove operacija; |
| --- | --- |

4.

tekuće troškove operacija;

| 5. | troškove povezane s nekretninama, uključujući troškove najma i amortizaciju. |
| --- | --- |

5.

troškove povezane s nekretninama, uključujući troškove najma i amortizaciju.

Država članica domaćin u smislu članka 2. točke 20. Uredbe (EU) 2019/1896 može upotrebljavati operativnu potporu za potrebe pokrivanja vlastitih tekućih troškova svojeg sudjelovanja u operativnim aktivnostima navedenima u toj točki koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe ili za potrebe svojih aktivnosti nadzora državne granice.

| (b) | U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (b) operativna potpora pokriva:






  1. | troškove osoblja, uključujući troškove osposobljavanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

U okviru specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (b) operativna potpora pokriva:

1.

troškove osoblja, uključujući troškove osposobljavanja;

| 2. | troškove pružanja usluga; |
| --- | --- |

2.

troškove pružanja usluga;

| 3. | održavanje ili popravak opreme i infrastrukture; |
| --- | --- |

3.

održavanje ili popravak opreme i infrastrukture;

| 4. | troškove povezane s nekretninama, uključujući troškove najma i amortizaciju. |
| --- | --- |

4.

troškove povezane s nekretninama, uključujući troškove najma i amortizaciju.

| (c) | U okviru cilja politike utvrđenog u članku 3. stavku 1. operativna potpora za opsežne informacijske sustave pokriva:






  1. | troškove osoblja, uključujući troškove osposobljavanja; |
| --- | --- | --- |

(c)

U okviru cilja politike utvrđenog u članku 3. stavku 1. operativna potpora za opsežne informacijske sustave pokriva:

1.

troškove osoblja, uključujući troškove osposobljavanja;

| 2. | operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima i njihovom komunikacijskom infrastrukturom te njihovo održavanje, uključujući interoperabilnost tih sustava i najam sigurnog prostora. |
| --- | --- |

2.

operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima i njihovom komunikacijskom infrastrukturom te njihovo održavanje, uključujući interoperabilnost tih sustava i najam sigurnog prostora.

| (d) | Uz pokrivanje troškova navedenih u točkama (a), (b) i (c) ovog Priloga, operativnom potporom u okviru nacionalnog programa Litve osigurava se potpora u skladu s člankom 17. stavkom 1. |
| --- | --- |

(d)

Uz pokrivanje troškova navedenih u točkama (a), (b) i (c) ovog Priloga, operativnom potporom u okviru nacionalnog programa Litve osigurava se potpora u skladu s člankom 17. stavkom 1.

---

PRILOG VIII.

POKAZATELJI OSTVARENJA I POKAZATELJI REZULTATA KAKO SU NAVEDENI U ČLANKU 27. STAVKU 3.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a)

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj predmeta opreme kupljenih za granične prijelaze:






  1.1. | od čega broj kupljenih sustava automatizirane granične kontrole/samoposlužnih sustava/e-vrata. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

od čega broj kupljenih sustava automatizirane granične kontrole/samoposlužnih sustava/e-vrata.

| 2. | Broj predmeta infrastrukture koji su održavani/popravljani. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj žarišnih područja koja su primila potporu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj objekata za granične prijelaze koji su izgrađeni/poboljšani. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Broj kupljenih letjelica:






  5.1. | od čega broj kupljenih bespilotnih letjelica. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

od čega broj kupljenih bespilotnih letjelica.

| 6. | Broj kupljenih pomorskih prijevoznih sredstava. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Broj kupljenih kopnenih prijevoznih sredstava. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Broj sudionika koji su primili potporu:






  8.1. | od čega broj sudionika u aktivnostima osposobljavanja. |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

od čega broj sudionika u aktivnostima osposobljavanja.

| 9. | Broj časnika za vezu zaduženih za imigraciju koji su raspoređeni u treće zemlje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Broj funkcionalnosti informacijske tehnologije koje su razvijene/održavane/poboljšane. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Broj opsežnih informacijskih sustava koji su razvijeni/održavani/poboljšani:






  11.1. | od čega broj opsežnih informacijskih sustava koji su razvijeni. |
| --- | --- | --- |

11.

11.1.

od čega broj opsežnih informacijskih sustava koji su razvijeni.

| 12. | Broj projekata suradnje s trećim zemljama. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Broj osoba koje su zatražile međunarodnu zaštitu na graničnim prijelazima. |
| --- | --- |

13.

Pokazatelji rezultata

| 14. | Broj predmeta opreme registriranih u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Broj predmeta opreme stavljenih na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Broj pokrenutih/poboljšanih oblika suradnje nacionalnih tijela s nacionalnim koordinacijskim centrima EUROSUR-a. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Broj prelazaka granice putem sustavâ automatizirane granične kontrole i e-vratâ. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Broj provedenih preporuka iz schengenskih evaluacija i iz procjena osjetljivosti u području upravljanja granicama. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon sudjelovanja u aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Broj osoba kojima su granična tijela odbila ulazak. |
| --- | --- |

20.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b):

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj projekata kojima se podupire digitalizacija obrade viza. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj sudionika koji su primili potporu:






  2.1. | od čega broj sudionika u aktivnostima osposobljavanja. |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

od čega broj sudionika u aktivnostima osposobljavanja.

| 3. | Broj zaposlenika raspoređenih u konzulate u trećim zemljama:






  3.1. | od čega broj zaposlenika raspoređenih za obradu viza. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

od čega broj zaposlenika raspoređenih za obradu viza.

| 4. | Broj funkcionalnosti informacijske tehnologije koje su razvijene/održavane/poboljšane. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Broj opsežnih informacijskih sustava koji su razvijeni/održavani/poboljšani:






  5.1. | od čega broj opsežnih informacijskih sustava koji su razvijeni. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

od čega broj opsežnih informacijskih sustava koji su razvijeni.

| 6. | Broj predmeta infrastrukture koje su održavani/popravljani. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Broj nekretnina koje su iznajmljene/amortizirane. |
| --- | --- |

7.

Pokazatelji rezultata

| 8. | Broj novih/moderniziranih konzulata izvan schengenskog područja:






  8.1. | od čega broj konzulata koji su modernizirani kako bi se poboljšala prilagođenost strankama koje su podnositelji zahtjevâ za izdavanje viza. |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

od čega broj konzulata koji su modernizirani kako bi se poboljšala prilagođenost strankama koje su podnositelji zahtjevâ za izdavanje viza.

| 9. | Broj provedenih preporuka iz schengenskih evaluacija u području zajedničke vizne politike. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Broj zahtjeva za vizu koji su podneseni u digitalnom obliku. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Broj pokrenutih/poboljšanih oblika suradnje uspostavljenih među državama članicama u području obrade viza. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon sudjelovanja u aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja. |
| --- | --- |

12.

---

| 15.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 251/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 251/94

---

UREDBA (EU) 2021/1149 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 7. srpnja 2021.

o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1., članak 84. i članak 87. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Iako je nacionalna sigurnost i dalje u isključivoj nadležnosti država članica, za njezinu su zaštitu potrebne suradnja i koordinacija na razini Unije. Cilj Unije da osigura visoku razinu sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se postići, među ostalim, mjerama za sprečavanje i suzbijanje kriminala, kao i mjerama za koordinaciju i suradnju tijela kaznenog progona i drugih nacionalnih tijela država članica, uključujući koordinaciju i suradnju s relevantnim agencijama Unije i drugim relevantnim tijelima Unije, te s relevantnim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, kao i uz pomoć privatnog sektora i civilnog društva. |
| --- | --- |

(1)

Iako je nacionalna sigurnost i dalje u isključivoj nadležnosti država članica, za njezinu su zaštitu potrebne suradnja i koordinacija na razini Unije. Cilj Unije da osigura visoku razinu sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se postići, među ostalim, mjerama za sprečavanje i suzbijanje kriminala, kao i mjerama za koordinaciju i suradnju tijela kaznenog progona i drugih nacionalnih tijela država članica, uključujući koordinaciju i suradnju s relevantnim agencijama Unije i drugim relevantnim tijelima Unije, te s relevantnim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, kao i uz pomoć privatnog sektora i civilnog društva.

| (2) | U razdoblju od 2015. do 2020. Komisija, Vijeće Europske unije i Europski parlament definirali su zajedničke prioritete koji su utvrđeni u Europskom programu sigurnosti iz travnja 2015., koje je Vijeće ponovno potvrdilo u obnovljenoj strategiji unutarnje sigurnosti iz lipnja 2015., a Europski parlament u svojoj Rezoluciji iz srpnja 2015., koji se odnose na sprečavanje i suzbijanje terorizma i radikalizacije, teškog i organiziranog kriminala i kiberkriminaliteta. Ti zajednički prioriteti ponovno su potvrđeni za razdoblje od 2020. do 2025. u Komunikaciji Komisije od 24. srpnja 2020. Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenoj „Strategija EU-a za sigurnosnu uniju”. |
| --- | --- |

(2)

U razdoblju od 2015. do 2020. Komisija, Vijeće Europske unije i Europski parlament definirali su zajedničke prioritete koji su utvrđeni u Europskom programu sigurnosti iz travnja 2015., koje je Vijeće ponovno potvrdilo u obnovljenoj strategiji unutarnje sigurnosti iz lipnja 2015., a Europski parlament u svojoj Rezoluciji iz srpnja 2015., koji se odnose na sprečavanje i suzbijanje terorizma i radikalizacije, teškog i organiziranog kriminala i kiberkriminaliteta. Ti zajednički prioriteti ponovno su potvrđeni za razdoblje od 2020. do 2025. u Komunikaciji Komisije od 24. srpnja 2020. Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenoj „Strategija EU-a za sigurnosnu uniju”.

| (3) | U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. ožujka 2017., čelnici 27 država članica, Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija potvrdili su svoju predanost radu na osiguravanju zaštićene i sigurne Europe i izgradnji Unije u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku kojom se poštuju međunarodni standardi, te Europu koja je odlučna boriti se protiv terorizma i organiziranog kriminala. |
| --- | --- |

(3)

U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. ožujka 2017., čelnici 27 država članica, Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija potvrdili su svoju predanost radu na osiguravanju zaštićene i sigurne Europe i izgradnji Unije u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku kojom se poštuju međunarodni standardi, te Europu koja je odlučna boriti se protiv terorizma i organiziranog kriminala.

| (4) | Europsko vijeće od 15. prosinca 2016. pozvalo je na sve veću razinu interoperabilnosti informacijskih sustava i baza podataka. Europsko vijeće od 23. lipnja 2017. istaknulo je potrebu za poboljšanjem interoperabilnosti među bazama podataka, a Komisija je 12. prosinca 2017. donijela Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a (policijska i pravosudna suradnja, azil i migracije). |
| --- | --- |

(4)

Europsko vijeće od 15. prosinca 2016. pozvalo je na sve veću razinu interoperabilnosti informacijskih sustava i baza podataka. Europsko vijeće od 23. lipnja 2017. istaknulo je potrebu za poboljšanjem interoperabilnosti među bazama podataka, a Komisija je 12. prosinca 2017. donijela Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a (policijska i pravosudna suradnja, azil i migracije).

| (5) | Kako bi se očuvala schengenska pravna stečevina i doprinijelo osiguravanju visoke razine sigurnosti u Uniji, države članice od 6. travnja 2017. imaju obvezu u relevantnim bazama podataka obavljati sustavne provjere građana Unije koji prelaze vanjske granice Unije. Nadalje, Komisija je izdala preporuku državama članicama da bolje iskoriste policijske provjere i prekograničnu suradnju. Solidarnost među državama članicama, jasna podjela zadaća, poštovanje temeljnih prava i sloboda te vladavine prava, posebna pozornost na globalnu perspektivu i nužna dosljednost s vanjskom dimenzijom sigurnosti trebali bi biti ključna načela kojima se usmjerava djelovanje Unije i države članice s ciljem razvoja učinkovite i istinske sigurnosne unije. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se očuvala schengenska pravna stečevina i doprinijelo osiguravanju visoke razine sigurnosti u Uniji, države članice od 6. travnja 2017. imaju obvezu u relevantnim bazama podataka obavljati sustavne provjere građana Unije koji prelaze vanjske granice Unije. Nadalje, Komisija je izdala preporuku državama članicama da bolje iskoriste policijske provjere i prekograničnu suradnju. Solidarnost među državama članicama, jasna podjela zadaća, poštovanje temeljnih prava i sloboda te vladavine prava, posebna pozornost na globalnu perspektivu i nužna dosljednost s vanjskom dimenzijom sigurnosti trebali bi biti ključna načela kojima se usmjerava djelovanje Unije i države članice s ciljem razvoja učinkovite i istinske sigurnosne unije.

| (6) | Kako bi se postigao taj cilj, trebalo bi poduzeti djelovanje na razini Unije radi zaštite ljudi, javnih prostora i kritične infrastrukture od sve većih transnacionalnih prijetnji te radi podupiranja rada nadležnih tijela država članica. Terorizam, teški i organizirani kriminal, putujući kriminal, trgovina drogom i oružjem, korupcija, pranje novca, kiberkriminalitet, seksualno iskorištavanje, uključujući seksualno iskorištavanje djece, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje, i trgovina ljudima, među ostalim, i dalje ugrožavaju unutarnju sigurnost Unije. Unutarnja sigurnost zajednički je pothvat kojem bi institucije Unije, relevantne agencije Unije i države članice trebale zajednički doprinositi. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se postigao taj cilj, trebalo bi poduzeti djelovanje na razini Unije radi zaštite ljudi, javnih prostora i kritične infrastrukture od sve većih transnacionalnih prijetnji te radi podupiranja rada nadležnih tijela država članica. Terorizam, teški i organizirani kriminal, putujući kriminal, trgovina drogom i oružjem, korupcija, pranje novca, kiberkriminalitet, seksualno iskorištavanje, uključujući seksualno iskorištavanje djece, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje, i trgovina ljudima, među ostalim, i dalje ugrožavaju unutarnju sigurnost Unije. Unutarnja sigurnost zajednički je pothvat kojem bi institucije Unije, relevantne agencije Unije i države članice trebale zajednički doprinositi.

| (7) | Kako bi države članice mogle doprinijeti razvoju i provedbi učinkovite i istinske sigurnosne unije čiji je cilj osigurati visoku razinu unutarnje sigurnosti diljem Unije, trebalo bi uspostaviti Fond za unutarnju sigurnost („Fond”) i njime upravljati kako bi se državama članicama pružila odgovarajuća financijska potpora Unije. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi države članice mogle doprinijeti razvoju i provedbi učinkovite i istinske sigurnosne unije čiji je cilj osigurati visoku razinu unutarnje sigurnosti diljem Unije, trebalo bi uspostaviti Fond za unutarnju sigurnost („Fond”) i njime upravljati kako bi se državama članicama pružila odgovarajuća financijska potpora Unije.

| (8) | Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja za koja intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjem država članica može rezultirati većom dodanom vrijednošću. U skladu s člankom 84. i člankom 87. stavkom 2. UFEU-a, Fondom bi se trebale podupirati mjere za promicanje i podupiranje djelovanja država članica u području sprečavanja kriminala, zajedničkog osposobljavanja osoblja i u području policijske suradnje, kao i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima nadležnih tijela država članica i agencija Unije, osobito u pogledu razmjene informacija, povećane operativne suradnje i potpore naporima potrebnima za jačanje sposobnosti za sprečavanje i suzbijanje terorizma te teškog i organiziranog kriminala. Fondom bi se također trebalo podupirati osposobljavanje relevantnog osoblja i stručnjaka, u skladu s općim načelima Europskog programa osposobljavanja u području provedbe zakona (LETS). Fondom se ne bi se trebali podupirati operativni troškovi i aktivnosti povezane s ključnim funkcijama država članica u pogledu očuvanja javnog poretka te zaštite unutarnje i nacionalne sigurnosti kako je navedeno u članku 72. UFEU-a. |
| --- | --- |

(8)

Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja za koja intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjem država članica može rezultirati većom dodanom vrijednošću. U skladu s člankom 84. i člankom 87. stavkom 2. UFEU-a, Fondom bi se trebale podupirati mjere za promicanje i podupiranje djelovanja država članica u području sprečavanja kriminala, zajedničkog osposobljavanja osoblja i u području policijske suradnje, kao i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima nadležnih tijela država članica i agencija Unije, osobito u pogledu razmjene informacija, povećane operativne suradnje i potpore naporima potrebnima za jačanje sposobnosti za sprečavanje i suzbijanje terorizma te teškog i organiziranog kriminala. Fondom bi se također trebalo podupirati osposobljavanje relevantnog osoblja i stručnjaka, u skladu s općim načelima Europskog programa osposobljavanja u području provedbe zakona (LETS). Fondom se ne bi se trebali podupirati operativni troškovi i aktivnosti povezane s ključnim funkcijama država članica u pogledu očuvanja javnog poretka te zaštite unutarnje i nacionalne sigurnosti kako je navedeno u članku 72. UFEU-a.

| (9) | Fond bi trebalo provoditi potpuno u skladu s vrijednostima utvrđenima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), pravima i načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te međunarodnim obvezama Unije u pogledu ljudskih prava. Fond bi osobito trebalo provoditi uz potpuno poštovanje temeljnih prava, kao što su pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na život, zabrana mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, pravo na zaštitu osobnih podataka, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek te uz potpuno poštovanje načela nediskriminacije. |
| --- | --- |

(9)

Fond bi trebalo provoditi potpuno u skladu s vrijednostima utvrđenima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), pravima i načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te međunarodnim obvezama Unije u pogledu ljudskih prava. Fond bi osobito trebalo provoditi uz potpuno poštovanje temeljnih prava, kao što su pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na život, zabrana mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, pravo na zaštitu osobnih podataka, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek te uz potpuno poštovanje načela nediskriminacije.

| (10) | U skladu s člankom 3. UEU-a Fondom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se osigurava da su djeca zaštićena od nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja i zanemarivanja. Fondom bi se trebale podupirati i mjere zaštite i pomoći za djecu svjedoke i žrtve, posebno one koji su bez pratnje ili im je iz drugih razloga potrebno skrbništvo. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 3. UEU-a Fondom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se osigurava da su djeca zaštićena od nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja i zanemarivanja. Fondom bi se trebale podupirati i mjere zaštite i pomoći za djecu svjedoke i žrtve, posebno one koji su bez pratnje ili im je iz drugih razloga potrebno skrbništvo.

| (11) | U skladu sa zajedničkim prioritetima utvrđenima na razini EU-a za osiguranje visoke razine sigurnosti u Uniji, Fondom bi se trebala podupirati djelovanja čiji je cilj uklanjanje glavnih sigurnosnih prijetnji, a posebno sprečavanje i suzbijanje terorizma i radikalizacije, teškog i organiziranog kriminala i kiberkriminaliteta, kao i pomaganje žrtvama kaznenih djela i njihova zaštita. Fondom bi se trebalo osigurati da Unija i njezine države članice također budu dobro opremljene za uklanjanje prijetnji koje se razvijaju i novonastalih prijetnji, kao što su nezakonita trgovina, među ostalim putem interneta, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje, kako bi se uspostavila istinska sigurnosna unija. To bi se trebalo ostvarivati s pomoću financijske pomoći za podupiranje bolje razmjene informacija, povećanje operativne suradnje i poboljšanje nacionalnih i zajedničkih sposobnosti. |
| --- | --- |

(11)

U skladu sa zajedničkim prioritetima utvrđenima na razini EU-a za osiguranje visoke razine sigurnosti u Uniji, Fondom bi se trebala podupirati djelovanja čiji je cilj uklanjanje glavnih sigurnosnih prijetnji, a posebno sprečavanje i suzbijanje terorizma i radikalizacije, teškog i organiziranog kriminala i kiberkriminaliteta, kao i pomaganje žrtvama kaznenih djela i njihova zaštita. Fondom bi se trebalo osigurati da Unija i njezine države članice također budu dobro opremljene za uklanjanje prijetnji koje se razvijaju i novonastalih prijetnji, kao što su nezakonita trgovina, među ostalim putem interneta, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje, kako bi se uspostavila istinska sigurnosna unija. To bi se trebalo ostvarivati s pomoću financijske pomoći za podupiranje bolje razmjene informacija, povećanje operativne suradnje i poboljšanje nacionalnih i zajedničkih sposobnosti.

| (12) | Financijskom pomoći koja se pruža iz Fonda osobito bi trebalo podupirati razmjene informacija, policijsku suradnju, pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima te prevenciju u područjima teškog i organiziranog kriminala, nezakonite trgovine oružjem, korupcije, pranja novca, trgovine drogom, kaznenih djela protiv okoliša, terorizma, trgovine ljudima, iskorištavanja izbjeglica i nezakonitih migranata, teškog izrabljivanja radne snage, seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja, uključujući seksualno iskorištavanje i zlostavljanje djece i žena, distribucije slika zlostavljanja djece i dječje pornografije te kiberkriminaliteta. Fondom bi se trebala podupirati i zaštita ljudi, javnih prostora i kritične infrastrukture od incidenata povezanih sa sigurnošću te podupirati pripravnost na rizike i krize povezane sa sigurnošću i učinkovito upravljanje njima, među ostalim putem zajedničkog osposobljavanja, razvoja zajedničkih politika, kao što su strategije, ciklusi politika, programi i planovi djelovanja, te zakonodavstva i praktične suradnje. |
| --- | --- |

(12)

Financijskom pomoći koja se pruža iz Fonda osobito bi trebalo podupirati razmjene informacija, policijsku suradnju, pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima te prevenciju u područjima teškog i organiziranog kriminala, nezakonite trgovine oružjem, korupcije, pranja novca, trgovine drogom, kaznenih djela protiv okoliša, terorizma, trgovine ljudima, iskorištavanja izbjeglica i nezakonitih migranata, teškog izrabljivanja radne snage, seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja, uključujući seksualno iskorištavanje i zlostavljanje djece i žena, distribucije slika zlostavljanja djece i dječje pornografije te kiberkriminaliteta. Fondom bi se trebala podupirati i zaštita ljudi, javnih prostora i kritične infrastrukture od incidenata povezanih sa sigurnošću te podupirati pripravnost na rizike i krize povezane sa sigurnošću i učinkovito upravljanje njima, među ostalim putem zajedničkog osposobljavanja, razvoja zajedničkih politika, kao što su strategije, ciklusi politika, programi i planovi djelovanja, te zakonodavstva i praktične suradnje.

| (13) | Fondom bi se trebala pružati financijska potpora za rješavanje novih izazova koje predstavlja znatno povećanje posljednjih godina određenih vrsta kaznenih djela koja se izvršavaju putem interneta, kao što su prijevara u vezi s plaćanjima, seksualno iskorištavanje djece i trgovina oružjem. |
| --- | --- |

(13)

Fondom bi se trebala pružati financijska potpora za rješavanje novih izazova koje predstavlja znatno povećanje posljednjih godina određenih vrsta kaznenih djela koja se izvršavaju putem interneta, kao što su prijevara u vezi s plaćanjima, seksualno iskorištavanje djece i trgovina oružjem.

| (14) | Fond bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima svojih prethodnika: programa „Sprečavanje i borba protiv kriminala” (ISEC), programa „Sprečavanje, pripravnost i upravljanje posljedicama terorizma i drugim rizicima povezanima sa sigurnošću” (CIPS) za razdoblje 2007.–2013. te instrumenta za policijsku suradnju, sprečavanje i suzbijanje kriminala te upravljanje krizama u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020., uspostavljenog Uredbom (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Područjem primjene Fonda također bi trebalo omogućiti uzimanje u obzir novih razvoja događaja. |
| --- | --- |

(14)

Fond bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima svojih prethodnika: programa „Sprečavanje i borba protiv kriminala” (ISEC), programa „Sprečavanje, pripravnost i upravljanje posljedicama terorizma i drugim rizicima povezanima sa sigurnošću” (CIPS) za razdoblje 2007.–2013. te instrumenta za policijsku suradnju, sprečavanje i suzbijanje kriminala te upravljanje krizama u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020., uspostavljenog Uredbom (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Područjem primjene Fonda također bi trebalo omogućiti uzimanje u obzir novih razvoja događaja.

| (15) | Postoji potreba da se u najvećoj mogućoj mjeri ostvari učinak financiranja sredstvima Unije mobiliziranjem, udruživanjem i poticanjem javnih i privatnih financijskih sredstava. Fondom bi se trebala promicati i poticati aktivna i smislena uključenost civilnog društva, uključujući nevladine organizacije, te europskog industrijskog sektora u razvoju i provedbi sigurnosne politike, prema potrebi uz sudjelovanje drugih relevantnih aktera, tijela Unije, agencija Unije i međunarodnih organizacija u vezi s ciljem Fonda. Međutim, trebalo bi osigurati da se potpora iz Fonda ne upotrebljava za delegiranje zakonom propisanih ili javnih zadaća privatnim akterima. |
| --- | --- |

(15)

Postoji potreba da se u najvećoj mogućoj mjeri ostvari učinak financiranja sredstvima Unije mobiliziranjem, udruživanjem i poticanjem javnih i privatnih financijskih sredstava. Fondom bi se trebala promicati i poticati aktivna i smislena uključenost civilnog društva, uključujući nevladine organizacije, te europskog industrijskog sektora u razvoju i provedbi sigurnosne politike, prema potrebi uz sudjelovanje drugih relevantnih aktera, tijela Unije, agencija Unije i međunarodnih organizacija u vezi s ciljem Fonda. Međutim, trebalo bi osigurati da se potpora iz Fonda ne upotrebljava za delegiranje zakonom propisanih ili javnih zadaća privatnim akterima.

| (16) | Prekogranična narav terorizma i teškog i organiziranog kriminala zahtijeva koordinirani odgovor i suradnju unutar država članica i među njima te s nadležnim tijelima, uredima i agencijama Unije. Sva nadležna tijela država članica, uključujući specijalizirana tijela kaznenog progona, mogu raspolagati informacijama koje su dragocjene za djelotvornu borbu protiv terorizma i teškog i organiziranog kriminala. Kako bi se ubrzale razmjene informacija i poboljšala kvaliteta informacija koje se razmjenjuju, ključno je izgraditi uzajamno povjerenje. Trebalo bi istražiti i razmotriti nove pristupe suradnji i razmjeni informacija, među ostalim u pogledu analize prijetnji, uzimajući u obzir postojeće okvire unutar i izvan okvira Unije, kao što su Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN), Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma (ECTC), europski koordinator za borbu protiv terorizma i Skupina za borbu protiv terorizma. Fondom bi se trebala podupirati nadležna tijela država članica odgovorna za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela, kako je navedeno u članku 87. UFEU-a, u mjeri u kojoj su njihove aktivnosti obuhvaćene područjem primjene Fonda. Svim financiranim aktivnostima trebalo bi u potpunosti poštovati pravni status različitih nadležnih tijela i europskih struktura te potrebna načela vlasništva nad informacijama. |
| --- | --- |

(16)

Prekogranična narav terorizma i teškog i organiziranog kriminala zahtijeva koordinirani odgovor i suradnju unutar država članica i među njima te s nadležnim tijelima, uredima i agencijama Unije. Sva nadležna tijela država članica, uključujući specijalizirana tijela kaznenog progona, mogu raspolagati informacijama koje su dragocjene za djelotvornu borbu protiv terorizma i teškog i organiziranog kriminala. Kako bi se ubrzale razmjene informacija i poboljšala kvaliteta informacija koje se razmjenjuju, ključno je izgraditi uzajamno povjerenje. Trebalo bi istražiti i razmotriti nove pristupe suradnji i razmjeni informacija, među ostalim u pogledu analize prijetnji, uzimajući u obzir postojeće okvire unutar i izvan okvira Unije, kao što su Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN), Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma (ECTC), europski koordinator za borbu protiv terorizma i Skupina za borbu protiv terorizma. Fondom bi se trebala podupirati nadležna tijela država članica odgovorna za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela, kako je navedeno u članku 87. UFEU-a, u mjeri u kojoj su njihove aktivnosti obuhvaćene područjem primjene Fonda. Svim financiranim aktivnostima trebalo bi u potpunosti poštovati pravni status različitih nadležnih tijela i europskih struktura te potrebna načela vlasništva nad informacijama.

| (17) | Kako bi se ostvarile koristi od znanja i stručnosti decentraliziranih agencija s nadležnostima u područjima suradnje i osposobljavanja u području kaznenog progona, praćenja droga i ovisnosti o drogama, temeljnih prava, pravosudnih pitanja i opsežnih informacijskih sustava, Komisija bi trebala uključiti relevantne agencije u rad Odbora za fondove za unutarnje poslove, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (4), osobito na početku faze programiranja i sredinom programskog razdoblja. Komisija bi, prema potrebi, trebala moći uključiti relevantne decentralizirane agencije u praćenje i evaluaciju, posebice s ciljem osiguravanja da su djelovanja koja se podupiru iz Fonda usklađena s relevantnom pravnom stečevinom Unije i dogovorenim prioritetima Unije. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se ostvarile koristi od znanja i stručnosti decentraliziranih agencija s nadležnostima u područjima suradnje i osposobljavanja u području kaznenog progona, praćenja droga i ovisnosti o drogama, temeljnih prava, pravosudnih pitanja i opsežnih informacijskih sustava, Komisija bi trebala uključiti relevantne agencije u rad Odbora za fondove za unutarnje poslove, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (4), osobito na početku faze programiranja i sredinom programskog razdoblja. Komisija bi, prema potrebi, trebala moći uključiti relevantne decentralizirane agencije u praćenje i evaluaciju, posebice s ciljem osiguravanja da su djelovanja koja se podupiru iz Fonda usklađena s relevantnom pravnom stečevinom Unije i dogovorenim prioritetima Unije.

| (18) | Unutar sveobuhvatnog okvira strategije Unije u području droga kojom se zagovara uravnotežen pristup utemeljen na istodobnom smanjenju ponude i potražnje, financijskom pomoći koja se pruža u okviru Fonda trebalo bi podupirati djelovanja usmjerena na sprečavanje i suzbijanje trgovine drogom, putem smanjenja ponude i potražnje, a posebice mjere usmjerene na proizvodnju, izradu, ekstrakciju, prodaju, prijevoz, uvoz ili izvoz nezakonitih droga, te posjedovanje i kupnju za potrebe poduzimanja aktivnosti trgovine drogom. Fondom bi također trebali biti obuhvaćeni preventivni aspekti politike o drogama. Kako bi se u području povezano s drogama ostvarile dodatne sinergije i jasnoća, u Fond bi trebalo uključiti one elemente ciljeva povezanih s drogama koji su u razdoblju 2014.–2020. bili obuhvaćeni programom Pravosuđe. |
| --- | --- |

(18)

Unutar sveobuhvatnog okvira strategije Unije u području droga kojom se zagovara uravnotežen pristup utemeljen na istodobnom smanjenju ponude i potražnje, financijskom pomoći koja se pruža u okviru Fonda trebalo bi podupirati djelovanja usmjerena na sprečavanje i suzbijanje trgovine drogom, putem smanjenja ponude i potražnje, a posebice mjere usmjerene na proizvodnju, izradu, ekstrakciju, prodaju, prijevoz, uvoz ili izvoz nezakonitih droga, te posjedovanje i kupnju za potrebe poduzimanja aktivnosti trgovine drogom. Fondom bi također trebali biti obuhvaćeni preventivni aspekti politike o drogama. Kako bi se u području povezano s drogama ostvarile dodatne sinergije i jasnoća, u Fond bi trebalo uključiti one elemente ciljeva povezanih s drogama koji su u razdoblju 2014.–2020. bili obuhvaćeni programom Pravosuđe.

| (19) | Kako bi se osiguralo da se Fondom djelotvorno doprinosi višoj razini unutarnje sigurnosti diljem Unije i time doprinosi razvoju istinske sigurnosne unije, trebalo bi ga upotrebljavati na način kojim se djelovanjima država članica osigurava najveća dodana vrijednost Unije. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se osiguralo da se Fondom djelotvorno doprinosi višoj razini unutarnje sigurnosti diljem Unije i time doprinosi razvoju istinske sigurnosne unije, trebalo bi ga upotrebljavati na način kojim se djelovanjima država članica osigurava najveća dodana vrijednost Unije.

| (20) | Fondom bi se trebala podupirati ulaganja u opremu, prijevozna sredstva i objekte samo ako takva ulaganja imaju jasnu dodanu vrijednost Unije i samo u mjeri u kojoj su ta ulaganja potrebna za postizanje ciljeva Fonda. Primjerice, takva bi ulaganja mogla uključivati ulaganja u opremu potrebnu u području forenzike, za prikriveni nadzor, eksplozive i otkrivanje droga te bilo koju drugu posebnu svrhu u okviru ciljeva Fonda. Fondom se ne bi trebala financirati ulaganja koja su relevantna isključivo na nacionalnoj razini ili ulaganja koja bi bila nužna za svakodnevni rad nadležnih tijela, primjerice uniforme, automobili, autobusi, skuteri, policijske postaje, nespecijalizirani centri za osposobljavanje i uredska oprema. |
| --- | --- |

(20)

Fondom bi se trebala podupirati ulaganja u opremu, prijevozna sredstva i objekte samo ako takva ulaganja imaju jasnu dodanu vrijednost Unije i samo u mjeri u kojoj su ta ulaganja potrebna za postizanje ciljeva Fonda. Primjerice, takva bi ulaganja mogla uključivati ulaganja u opremu potrebnu u području forenzike, za prikriveni nadzor, eksplozive i otkrivanje droga te bilo koju drugu posebnu svrhu u okviru ciljeva Fonda. Fondom se ne bi trebala financirati ulaganja koja su relevantna isključivo na nacionalnoj razini ili ulaganja koja bi bila nužna za svakodnevni rad nadležnih tijela, primjerice uniforme, automobili, autobusi, skuteri, policijske postaje, nespecijalizirani centri za osposobljavanje i uredska oprema.

| (21) | Radi solidarnosti u Uniji te u duhu zajedničke odgovornosti za sigurnost u Uniji, ako se utvrde nedostaci ili rizici, posebno nakon schengenske evaluacije, dotična država članica trebala bi primjereno riješiti te nedostatke uporabom sredstava u okviru svojeg programa za provedbu preporuka donesenih na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 (5). |
| --- | --- |

(21)

Radi solidarnosti u Uniji te u duhu zajedničke odgovornosti za sigurnost u Uniji, ako se utvrde nedostaci ili rizici, posebno nakon schengenske evaluacije, dotična država članica trebala bi primjereno riješiti te nedostatke uporabom sredstava u okviru svojeg programa za provedbu preporuka donesenih na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 (5).

| (22) | Kako bi doprinijele postizanju cilja politike Fonda, države članice trebale bi osigurati da se prioriteti iz njihovih programa odnose na sve specifične ciljeve Fonda, da odabrani prioriteti budu u skladu s mjerama provedbe utvrđenim u Prilogu II. te da je raspodjela sredstava među ciljevima proporcionalna izazovima i potrebama te da se njome osigurava ispunjenje cilja politike. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi doprinijele postizanju cilja politike Fonda, države članice trebale bi osigurati da se prioriteti iz njihovih programa odnose na sve specifične ciljeve Fonda, da odabrani prioriteti budu u skladu s mjerama provedbe utvrđenim u Prilogu II. te da je raspodjela sredstava među ciljevima proporcionalna izazovima i potrebama te da se njome osigurava ispunjenje cilja politike.

| (23) | U skladu s načelom učinkovitosti trebalo bi nastojati ostvariti sinergije i dosljednost s drugim fondovima Unije te izbjegavati preklapanje među djelovanjima. |
| --- | --- |

(23)

U skladu s načelom učinkovitosti trebalo bi nastojati ostvariti sinergije i dosljednost s drugim fondovima Unije te izbjegavati preklapanje među djelovanjima.

| (24) | Kako bi se postigla najveća djelotvornost u ostvarivanju ciljeva politike, iskoristile ekonomije razmjera i izbjegla preklapanja među djelovanjima, Fond bi trebao biti usklađen i komplementaran s drugim financijskim programima Unije u području sigurnosti. Sinergije bi se osobito trebale osigurati s Fondom za azil, migracije i integraciju i Fondom za integrirano upravljanje granicama, koji se sastoji od Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1148 i instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća (6), te s drugim fondovima kohezijske politike obuhvaćenima Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (7),
  s istraživanjima u području sigurnosti u okviru programa Obzor Europa uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (8), s programom Građani, jednakost, prava i vrijednosti uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća (9), programom Pravosuđe uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/693 Europskog parlamenta i Vijeća (10), programom Digitalna Europa uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i programom InvestEU uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (12). Sinergije bi osobito trebalo nastojati ostvariti u području sigurnosti infrastrukture i javnih prostora, kibersigurnosti, zaštite žrtava i sprečavanja radikalizacije. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se postigla najveća djelotvornost u ostvarivanju ciljeva politike, iskoristile ekonomije razmjera i izbjegla preklapanja među djelovanjima, Fond bi trebao biti usklađen i komplementaran s drugim financijskim programima Unije u području sigurnosti. Sinergije bi se osobito trebale osigurati s Fondom za azil, migracije i integraciju i Fondom za integrirano upravljanje granicama, koji se sastoji od Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1148 i instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća (6), te s drugim fondovima kohezijske politike obuhvaćenima Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (7),

s istraživanjima u području sigurnosti u okviru programa Obzor Europa uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (8), s programom Građani, jednakost, prava i vrijednosti uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća (9), programom Pravosuđe uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/693 Europskog parlamenta i Vijeća (10), programom Digitalna Europa uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i programom InvestEU uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (12). Sinergije bi osobito trebalo nastojati ostvariti u području sigurnosti infrastrukture i javnih prostora, kibersigurnosti, zaštite žrtava i sprečavanja radikalizacije.

| (25) | Kako bi se ojačale komplementarnosti Fonda i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike, trebalo bi moći koristiti višenamjensku opremu i sustave informacijske i komunikacijske tehnologije, čija je glavna upotreba u skladu s ovom Uredbom, kako bi se postigli ciljevi Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se ojačale komplementarnosti Fonda i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike, trebalo bi moći koristiti višenamjensku opremu i sustave informacijske i komunikacijske tehnologije, čija je glavna upotreba u skladu s ovom Uredbom, kako bi se postigli ciljevi Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike.

| (26) | Mjere koje se podupiru u okviru Fonda u trećim zemljama i vezano za treće zemlje trebalo bi provoditi u sinergiji i u skladu s ostalim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru s pomoću instrumenata Unije te bi trebale dopunjavati ta djelovanja. Pri provedbi takvih djelovanja posebno bi trebalo težiti potpunoj usklađenosti s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja Unije, s njezinom vanjskom politikom i politikom razvojne pomoći vezano za dotičnu zemlju ili regiju. Kada je riječ o vanjskoj dimenziji Fonda, on bi trebao doprinositi poboljšanju suradnje s trećim zemljama u područjima koja su relevantna za unutarnju sigurnost Unije. U tom bi se kontekstu financiranje iz tematskog instrumenta trebalo upotrebljavati za potporu djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama, u okviru ciljeva Fonda, posebice kako bi se doprinijelo suzbijanju i sprečavanju kriminala, uključujući trgovinu drogom i trgovinu ljudima te doprinijeti borbi protiv prekograničnih kriminalnih krijumčarskih mreža. |
| --- | --- |

(26)

Mjere koje se podupiru u okviru Fonda u trećim zemljama i vezano za treće zemlje trebalo bi provoditi u sinergiji i u skladu s ostalim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru s pomoću instrumenata Unije te bi trebale dopunjavati ta djelovanja. Pri provedbi takvih djelovanja posebno bi trebalo težiti potpunoj usklađenosti s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja Unije, s njezinom vanjskom politikom i politikom razvojne pomoći vezano za dotičnu zemlju ili regiju. Kada je riječ o vanjskoj dimenziji Fonda, on bi trebao doprinositi poboljšanju suradnje s trećim zemljama u područjima koja su relevantna za unutarnju sigurnost Unije. U tom bi se kontekstu financiranje iz tematskog instrumenta trebalo upotrebljavati za potporu djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama, u okviru ciljeva Fonda, posebice kako bi se doprinijelo suzbijanju i sprečavanju kriminala, uključujući trgovinu drogom i trgovinu ljudima te doprinijeti borbi protiv prekograničnih kriminalnih krijumčarskih mreža.

| (27) | Pri provedbi tematskog instrumenta Komisija bi trebala osigurati da se financiranjem rješavaju izazovi i potrebe vezane za postizanje ciljeva Fonda. |
| --- | --- |

(27)

Pri provedbi tematskog instrumenta Komisija bi trebala osigurati da se financiranjem rješavaju izazovi i potrebe vezane za postizanje ciljeva Fonda.

| (28) | Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja za koja intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjem država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Sigurnost sama po sebi obuhvaća prekograničnu dimenziju te je stoga nužan snažan, koordiniran odgovor Unije. Financijskom potporom predviđenom ovom Uredbom osobito bi se trebalo doprinijeti jačanju nacionalnih sposobnosti i sposobnosti Unije u području sigurnosti. |
| --- | --- |

(28)

Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na djelovanja za koja intervencija Unije u usporedbi sa samostalnim djelovanjem država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Sigurnost sama po sebi obuhvaća prekograničnu dimenziju te je stoga nužan snažan, koordiniran odgovor Unije. Financijskom potporom predviđenom ovom Uredbom osobito bi se trebalo doprinijeti jačanju nacionalnih sposobnosti i sposobnosti Unije u području sigurnosti.

| (29) | Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije u pogledu uporabe operativne potpore u okviru Fonda ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovorâ u području sigurnosti, ako postoji očigledan rizik da će ta država članica počiniti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine u području sigurnosti ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine utvrđenog u Uredbi (EU) br. 1053/2013 utvrđeni nedostaci u relevantnom području. |
| --- | --- |

(29)

Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije u pogledu uporabe operativne potpore u okviru Fonda ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovorâ u području sigurnosti, ako postoji očigledan rizik da će ta država članica počiniti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine u području sigurnosti ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine utvrđenog u Uredbi (EU) br. 1053/2013 utvrđeni nedostaci u relevantnom području.

| (30) | Fond bi trebao odgovoriti na potrebu za povećanom fleksibilnošću i pojednostavnjenjem, uz istodobno poštovanje zahtjeva u pogledu predvidljivosti, te osiguravati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi. Provedba Fonda trebala bi se voditi načelima učinkovitosti, djelotvornosti, relevantnosti, usklađenosti, dodane vrijednosti Unije i kvalitete potrošnje. Nadalje, Fond bi trebalo provoditi na korisnicima najprilagođeniji način. |
| --- | --- |

(30)

Fond bi trebao odgovoriti na potrebu za povećanom fleksibilnošću i pojednostavnjenjem, uz istodobno poštovanje zahtjeva u pogledu predvidljivosti, te osiguravati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi. Provedba Fonda trebala bi se voditi načelima učinkovitosti, djelotvornosti, relevantnosti, usklađenosti, dodane vrijednosti Unije i kvalitete potrošnje. Nadalje, Fond bi trebalo provoditi na korisnicima najprilagođeniji način.

| (31) | Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, trebalo bi nastojati ostvariti sinergije, osobito između Fonda i drugih programa Unije, uključujući one u okviru podijeljenog upravljanja. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećale te sinergije, trebalo bi osigurati ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje za djelovanje iz Fonda i iz drugog programa Unije. Takvo kumulativno financiranje ne bi smjelo premašiti ukupne prihvatljive troškove tog djelovanja. U tu svrhu ovom bi Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, posebice o mogućnosti da se isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Fonda i u okviru nekog drugog programa Unije. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, trebalo bi nastojati ostvariti sinergije, osobito između Fonda i drugih programa Unije, uključujući one u okviru podijeljenog upravljanja. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećale te sinergije, trebalo bi osigurati ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje za djelovanje iz Fonda i iz drugog programa Unije. Takvo kumulativno financiranje ne bi smjelo premašiti ukupne prihvatljive troškove tog djelovanja. U tu svrhu ovom bi Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, posebice o mogućnosti da se isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Fonda i u okviru nekog drugog programa Unije.

| (32) | Pri promicanju djelovanja koja se podupiru iz Fonda primatelji sredstava Unije trebali bi pružiti informacije na jeziku ili jezicima ciljne publike. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji tih sredstava pri priopćavanju o određenom djelovanju trebali bi ukazati na njihovo podrijetlo. U tu bi svrhu primatelji trebali osigurati da se u svoj komunikaciji medijima i javnosti ističe amblem Unije i izričito navodi financijska potpora Unije. |
| --- | --- |

(32)

Pri promicanju djelovanja koja se podupiru iz Fonda primatelji sredstava Unije trebali bi pružiti informacije na jeziku ili jezicima ciljne publike. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji tih sredstava pri priopćavanju o određenom djelovanju trebali bi ukazati na njihovo podrijetlo. U tu bi svrhu primatelji trebali osigurati da se u svoj komunikaciji medijima i javnosti ističe amblem Unije i izričito navodi financijska potpora Unije.

| (33) | Komisija bi se trebala moći koristiti financijskim sredstvima u okviru Fonda za promicanje najboljih praksi i razmjenu informacija u pogledu provedbe Fonda. |
| --- | --- |

(33)

Komisija bi se trebala moći koristiti financijskim sredstvima u okviru Fonda za promicanje najboljih praksi i razmjenu informacija u pogledu provedbe Fonda.

| (34) | Komisija bi trebala pravodobno objavljivati informacije o potpori koja se pruža iz tematskog instrumenta u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja i trebala bi prema potrebi ažurirati te informacije. Trebalo bi biti moguće razvrstati podatke prema specifičnom cilju, imenu korisnika, iznosu za koji je preuzeta pravna obveza te naravi i svrsi mjere. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi trebala pravodobno objavljivati informacije o potpori koja se pruža iz tematskog instrumenta u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja i trebala bi prema potrebi ažurirati te informacije. Trebalo bi biti moguće razvrstati podatke prema specifičnom cilju, imenu korisnika, iznosu za koji je preuzeta pravna obveza te naravi i svrsi mjere.

| (35) | Ovom bi se Uredbom trebali utvrditi početni iznosi za programe država članica izračunani na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu I. |
| --- | --- |

(35)

Ovom bi se Uredbom trebali utvrditi početni iznosi za programe država članica izračunani na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu I.

| (36) | Početni iznosi za programe država članica trebali bi služiti kao temelj za dugoročna ulaganja država članica u sigurnost. Kako bi se uzele u obzir promjene u pogledu unutarnjih i vanjskih sigurnosnih prijetnji ili u odnosu na početno stanje, sredinom razdoblja programiranja državama članicama trebalo bi dodijeliti dodatni iznos koji bi se trebao temeljiti na statističkim podacima u skladu s Prilogom I., uzimajući u obzir stanje provedbe njihovih programa. |
| --- | --- |

(36)

Početni iznosi za programe država članica trebali bi služiti kao temelj za dugoročna ulaganja država članica u sigurnost. Kako bi se uzele u obzir promjene u pogledu unutarnjih i vanjskih sigurnosnih prijetnji ili u odnosu na početno stanje, sredinom razdoblja programiranja državama članicama trebalo bi dodijeliti dodatni iznos koji bi se trebao temeljiti na statističkim podacima u skladu s Prilogom I., uzimajući u obzir stanje provedbe njihovih programa.

| (37) | Budući da se izazovi u području sigurnosti neprestano mijenjaju, potrebno je prilagoditi dodjelu sredstava promjenama u pogledu unutarnjih i vanjskih sigurnosnih prijetnji i usmjeriti sredstva na prioritete koji imaju najveću dodanu vrijednost Unije. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe i na promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se financijska sredstva usmjerila na djelovanja s velikom dodanom vrijednošću Unije, dio financijskih sredstava trebao bi povremeno, putem tematskog instrumenta, dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći. |
| --- | --- |

(37)

Budući da se izazovi u području sigurnosti neprestano mijenjaju, potrebno je prilagoditi dodjelu sredstava promjenama u pogledu unutarnjih i vanjskih sigurnosnih prijetnji i usmjeriti sredstva na prioritete koji imaju najveću dodanu vrijednost Unije. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe i na promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se financijska sredstva usmjerila na djelovanja s velikom dodanom vrijednošću Unije, dio financijskih sredstava trebao bi povremeno, putem tematskog instrumenta, dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći.

| (38) | Države članice trebalo bi poticati da dio sredstava dodijeljenih za svoj program upotrijebe za financiranje djelovanja navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije ponajprije zbog njihove znatne dodane vrijednosti Unije ili velike važnosti za Uniju. |
| --- | --- |

(38)

Države članice trebalo bi poticati da dio sredstava dodijeljenih za svoj program upotrijebe za financiranje djelovanja navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije ponajprije zbog njihove znatne dodane vrijednosti Unije ili velike važnosti za Uniju.

| (39) | Dio dostupnih sredstava u okviru Fonda mogao bi se dodijeliti i programima država članica za provedbu posebnih djelovanja za koja je potrebna suradnja država članica ili za provedbu posebnih djelovanja u situacijama kada je zbog novih događaja u Uniji dodatna sredstva potrebno staviti na raspolaganje jednoj državi članici ili više njih. Komisija bi ta posebna djelovanja trebala utvrditi u svojim programima rada. |
| --- | --- |

(39)

Dio dostupnih sredstava u okviru Fonda mogao bi se dodijeliti i programima država članica za provedbu posebnih djelovanja za koja je potrebna suradnja država članica ili za provedbu posebnih djelovanja u situacijama kada je zbog novih događaja u Uniji dodatna sredstva potrebno staviti na raspolaganje jednoj državi članici ili više njih. Komisija bi ta posebna djelovanja trebala utvrditi u svojim programima rada.

| (40) | Fond bi trebao doprinijeti potpori operativnih troškova povezanih s unutarnjom sigurnošću kako bi se državama članicama omogućilo da zadrže sposobnosti koje su od presudne važnosti za Uniju u cjelini. Takva bi se potpora trebala sastojati od pune naknade posebnih troškova koji se odnose na ciljeve Fonda i trebala bi činiti sastavni dio programâ država članica. |
| --- | --- |

(40)

Fond bi trebao doprinijeti potpori operativnih troškova povezanih s unutarnjom sigurnošću kako bi se državama članicama omogućilo da zadrže sposobnosti koje su od presudne važnosti za Uniju u cjelini. Takva bi se potpora trebala sastojati od pune naknade posebnih troškova koji se odnose na ciljeve Fonda i trebala bi činiti sastavni dio programâ država članica.

| (41) | Kako bi se provedba cilja politike Fonda mogla na nacionalnoj razini dopuniti programima država članica, Fondom bi se trebala pružati potpora i za djelovanja na razini Unije. Takva bi djelovanja trebala služiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Fonda u vezi s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te ispitivanjem novih inicijativa i djelovanja diljem Unije ili među određenim državama članicama. Fondom bi se trebali podupirati napori država članica, među ostalim na lokalnoj razini, za razmjenu najboljih praksi i promicanje zajedničkog osposobljavanja, uključujući podizanje svijesti među osobljem tijelâ kaznenog progona u pogledu radikalizacije te svih oblika diskriminacije koji bi mogli dovesti do nasilja, kao što su antisemitizam, antiromizam i drugi oblici rasizma. U tu svrhu mogli bi se financirati specijalizirani programi razmjene za mlađe osoblje tijelâ kaznenog progona. |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se provedba cilja politike Fonda mogla na nacionalnoj razini dopuniti programima država članica, Fondom bi se trebala pružati potpora i za djelovanja na razini Unije. Takva bi djelovanja trebala služiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Fonda u vezi s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te ispitivanjem novih inicijativa i djelovanja diljem Unije ili među određenim državama članicama. Fondom bi se trebali podupirati napori država članica, među ostalim na lokalnoj razini, za razmjenu najboljih praksi i promicanje zajedničkog osposobljavanja, uključujući podizanje svijesti među osobljem tijelâ kaznenog progona u pogledu radikalizacije te svih oblika diskriminacije koji bi mogli dovesti do nasilja, kao što su antisemitizam, antiromizam i drugi oblici rasizma. U tu svrhu mogli bi se financirati specijalizirani programi razmjene za mlađe osoblje tijelâ kaznenog progona.

| (42) | Kako bi se ojačao kapacitet Unije da bez odgode reagira na incidente povezane sa sigurnošću ili novonastale prijetnje za Uniju, trebalo bi biti moguće pružiti hitnu pomoć u skladu s okvirom uspostavljenim u ovoj Uredbi. Takvu pomoć ne bi trebalo pružati kao potporu mjerama za nepredvidive situacije ili dugoročnim mjerama ili kao odgovor na situacije u kojima do hitne potrebe za djelovanjem dolazi zbog pomanjkanja pravilnog planiranja i reagiranja od strane nadležnih tijela. |
| --- | --- |

(42)

Kako bi se ojačao kapacitet Unije da bez odgode reagira na incidente povezane sa sigurnošću ili novonastale prijetnje za Uniju, trebalo bi biti moguće pružiti hitnu pomoć u skladu s okvirom uspostavljenim u ovoj Uredbi. Takvu pomoć ne bi trebalo pružati kao potporu mjerama za nepredvidive situacije ili dugoročnim mjerama ili kao odgovor na situacije u kojima do hitne potrebe za djelovanjem dolazi zbog pomanjkanja pravilnog planiranja i reagiranja od strane nadležnih tijela.

| (43) | Kako bi se osigurala nužna fleksibilnost djelovanja i odgovorilo na novonastale potrebe, trebalo bi omogućiti da se decentraliziranim agencijama pruže odgovarajuća dodatna financijska sredstava za obavljanje određenih hitnih zadaća. U slučajevima u kojima je zadaća koju treba obaviti toliko hitna da se prilagodba proračunâ decentraliziranih agencija nije mogla dovršiti na vrijeme, decentralizirane agencije trebale biti prihvatljivi korisnici hitne pomoći, među ostalim u obliku bespovratnih sredstava, u skladu s prioritetima i inicijativama koje su institucije Unije utvrdile na razini Unije. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se osigurala nužna fleksibilnost djelovanja i odgovorilo na novonastale potrebe, trebalo bi omogućiti da se decentraliziranim agencijama pruže odgovarajuća dodatna financijska sredstava za obavljanje određenih hitnih zadaća. U slučajevima u kojima je zadaća koju treba obaviti toliko hitna da se prilagodba proračunâ decentraliziranih agencija nije mogla dovršiti na vrijeme, decentralizirane agencije trebale biti prihvatljivi korisnici hitne pomoći, među ostalim u obliku bespovratnih sredstava, u skladu s prioritetima i inicijativama koje su institucije Unije utvrdile na razini Unije.

| (44) | S obzirom na transnacionalnu prirodu djelovanja Unije te kako bi se promicalo koordinirano djelovanje radi ispunjenja cilja osiguravanja najviše razine sigurnosti u Uniji, decentralizirane agencije iznimno bi trebale biti prihvatljive kao korisnici djelovanja Unije, među ostalim u obliku bespovratnih sredstava, ako pomažu u provedbi djelovanja Unije koja su u nadležnosti dotičnih decentraliziranih agencija, a nisu obuhvaćena doprinosom Unije proračunu tih decentraliziranih agencija putem godišnjeg proračuna. Kako bi se osigurala dodatna vrijednost Unije, takva bi potpora trebala biti u skladu s prioritetima i inicijativama koje su institucije Unije utvrdile na razini Unije. |
| --- | --- |

(44)

S obzirom na transnacionalnu prirodu djelovanja Unije te kako bi se promicalo koordinirano djelovanje radi ispunjenja cilja osiguravanja najviše razine sigurnosti u Uniji, decentralizirane agencije iznimno bi trebale biti prihvatljive kao korisnici djelovanja Unije, među ostalim u obliku bespovratnih sredstava, ako pomažu u provedbi djelovanja Unije koja su u nadležnosti dotičnih decentraliziranih agencija, a nisu obuhvaćena doprinosom Unije proračunu tih decentraliziranih agencija putem godišnjeg proračuna. Kako bi se osigurala dodatna vrijednost Unije, takva bi potpora trebala biti u skladu s prioritetima i inicijativama koje su institucije Unije utvrdile na razini Unije.

| (45) | Cilj politike Fonda trebao bi se ostvarivati i s pomoću financijskih instrumenata i proračunskih jamstava u okviru sastavnica politike programa InvestEU uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća. Takvu financijsku potporu trebalo bi na razmjeran način upotrebljavati za rješavanje tržišnih nedostataka ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne, ona ne bi smjela udvostručiti ni istisnuti privatna sredstva niti narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanja bi trebala imati jasnu dodanu vrijednost Unije. |
| --- | --- |

(45)

Cilj politike Fonda trebao bi se ostvarivati i s pomoću financijskih instrumenata i proračunskih jamstava u okviru sastavnica politike programa InvestEU uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća. Takvu financijsku potporu trebalo bi na razmjeran način upotrebljavati za rješavanje tržišnih nedostataka ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne, ona ne bi smjela udvostručiti ni istisnuti privatna sredstva niti narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanja bi trebala imati jasnu dodanu vrijednost Unije.

| (46) | Operacije mješovitog financiranja dobrovoljne su prirode, a podupiru se iz proračuna Unije kombiniranjem bespovratnih oblika potpore, povratnih oblika potpore, ili obaju, iz proračuna Unije i povratnih oblika potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te potpore iz komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja. |
| --- | --- |

(46)

Operacije mješovitog financiranja dobrovoljne su prirode, a podupiru se iz proračuna Unije kombiniranjem bespovratnih oblika potpore, povratnih oblika potpore, ili obaju, iz proračuna Unije i povratnih oblika potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te potpore iz komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja.

| (47) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Fond, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (13), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(47)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Fond, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (13), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (48) | Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (14) („Financijska uredba”) primjenjuje se na Fond. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
| --- | --- |

(48)

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (14) („Financijska uredba”) primjenjuje se na Fond. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima.

| (49) | U svrhu provedbe djelovanjâ u okviru podijeljenog upravljanja, Fond bi trebao biti dio koherentnog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(49)

U svrhu provedbe djelovanjâ u okviru podijeljenog upravljanja, Fond bi trebao biti dio koherentnog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060.

| (50) | Uredbom (EU) 2021/1060 uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus, Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te se njome posebno utvrđuju pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Nadalje, u ovoj je Uredbi potrebno precizirati ciljeve Fonda i utvrditi posebne odredbe o djelovanjima koja se mogu financirati u okviru Fonda. |
| --- | --- |

(50)

Uredbom (EU) 2021/1060 uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus, Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te se njome posebno utvrđuju pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Nadalje, u ovoj je Uredbi potrebno precizirati ciljeve Fonda i utvrditi posebne odredbe o djelovanjima koja se mogu financirati u okviru Fonda.

| (51) | Shema pretfinanciranja za Fond utvrđena je u Uredbi (EU) 2021/1060, a posebna stopa pretfinanciranja utvrđena je u ovoj Uredbi. Osim toga, kako bi se osigurala mogućnost brze reakcije na krizne situacije, primjereno je utvrditi posebnu stopu pretfinanciranja za hitnu pomoć. Shemom pretfinanciranja trebalo bi se osigurati da države članice imaju sredstva za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe svojih programa. |
| --- | --- |

(51)

Shema pretfinanciranja za Fond utvrđena je u Uredbi (EU) 2021/1060, a posebna stopa pretfinanciranja utvrđena je u ovoj Uredbi. Osim toga, kako bi se osigurala mogućnost brze reakcije na krizne situacije, primjereno je utvrditi posebnu stopu pretfinanciranja za hitnu pomoć. Shemom pretfinanciranja trebalo bi se osigurati da države članice imaju sredstva za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe svojih programa.

| (52) | Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove kontrola, administrativna opterećenja i rizik od neusklađenosti. Prilikom tog odabira trebalo bi razmotriti upotrebu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove kontrola, administrativna opterećenja i rizik od neusklađenosti. Prilikom tog odabira trebalo bi razmotriti upotrebu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (53) | Kako bi se najbolje iskoristilo načelo jedinstvene revizije, primjereno je utvrditi posebna pravila o kontroli i reviziji projekata u kojima su korisnici međunarodne organizacije čiji je sustav unutarnje kontrole Komisija pozitivno ocijenila. Za takve bi projekte upravljačka tijela trebala imati mogućnost ograničiti svoje upravljačke provjere pod uvjetom da korisnik pravodobno dostavi sve potrebne podatke i informacije o napretku projekta i prihvatljivosti povezanih rashoda. Osim toga, ako je projekt koji provodi takva međunarodna organizacija dio revizijskog uzorka, tijelo za reviziju trebalo bi moći obavljati svoj rad u skladu s načelima Međunarodnog standarda za povezane usluge (MSPU) 4400 „Angažmani za obavljanje dogovorenih postupaka u vezi s financijskim informacijama”. |
| --- | --- |

(53)

Kako bi se najbolje iskoristilo načelo jedinstvene revizije, primjereno je utvrditi posebna pravila o kontroli i reviziji projekata u kojima su korisnici međunarodne organizacije čiji je sustav unutarnje kontrole Komisija pozitivno ocijenila. Za takve bi projekte upravljačka tijela trebala imati mogućnost ograničiti svoje upravljačke provjere pod uvjetom da korisnik pravodobno dostavi sve potrebne podatke i informacije o napretku projekta i prihvatljivosti povezanih rashoda. Osim toga, ako je projekt koji provodi takva međunarodna organizacija dio revizijskog uzorka, tijelo za reviziju trebalo bi moći obavljati svoj rad u skladu s načelima Međunarodnog standarda za povezane usluge (MSPU) 4400 „Angažmani za obavljanje dogovorenih postupaka u vezi s financijskim informacijama”.

| (54) | U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva moguće je dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati potrebu za pokretanjem djelovanja prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli naštetiti interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. trebalo bi omogućiti da se troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela smatraju prihvatljivima za financiranje sredstvima Unije od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć. |
| --- | --- |

(54)

U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva moguće je dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati potrebu za pokretanjem djelovanja prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli naštetiti interesima Unije, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. trebalo bi omogućiti da se troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela smatraju prihvatljivima za financiranje sredstvima Unije od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć.

| (55) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) i uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (16), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (17) i (EU) 2017/1939 (18), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i ispitivanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (19).
  U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi u potpunosti surađivati i pružati svu potrebnu pomoć institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u pogledu zaštite financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

(55)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) i uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (16), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (17) i (EU) 2017/1939 (18), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i ispitivanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (19).

U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi u potpunosti surađivati i pružati svu potrebnu pomoć institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u pogledu zaštite financijskih interesa Unije.

| (56) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, nagrada, nabava i neizravnog upravljanja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. |
| --- | --- |

(56)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, nagrada, nabava i neizravnog upravljanja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije.

| (57) | Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (20) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama ili područjima prihvatljivi su za financiranje podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(57)

Na temelju Odluke Vijeća 2013/755/EU (20) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama ili područjima prihvatljivi su za financiranje podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (58) | Na temelju članka 349. UFEU-a i u skladu s komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., relevantne države članice trebale bi osigurati da se njihovim programima pristupa rješavanju posebnih izazova s kojima se suočavaju najudaljenije regije. Fondom bi se te države članice trebale podupirati dostatnim sredstvima kako bi, prema potrebi, mogle pomoći najudaljenijim regijama. |
| --- | --- |

(58)

Na temelju članka 349. UFEU-a i u skladu s komunikacijom Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., relevantne države članice trebale bi osigurati da se njihovim programima pristupa rješavanju posebnih izazova s kojima se suočavaju najudaljenije regije. Fondom bi se te države članice trebale podupirati dostatnim sredstvima kako bi, prema potrebi, mogle pomoći najudaljenijim regijama.

| (59) | Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (21) trebalo bi provesti evaluaciju Fonda na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Fonda u praksi. Radi mjerenja postignuća Fonda trebalo bi uspostaviti pokazatelje i povezane ciljne vrijednosti u vezi sa svakim specifičnim ciljem Fonda. Ti bi pokazatelji trebali obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje. |
| --- | --- |

(59)

Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (21) trebalo bi provesti evaluaciju Fonda na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Fonda u praksi. Radi mjerenja postignuća Fonda trebalo bi uspostaviti pokazatelje i povezane ciljne vrijednosti u vezi sa svakim specifičnim ciljem Fonda. Ti bi pokazatelji trebali obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje.

| (60) | S pomoću pokazatelja i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Fonda u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 i s ovom Uredbom. Počevši od 2023., države članice trebale bi Komisiji dostavljati godišnja izvješća o uspješnosti koja obuhvaćaju posljednju obračunsku godinu. Ta izvješća trebala bi sadržavati informacije o napretku ostvarenom u provedbi programâ država članica. Države članice trebale bi Komisiji dostavljati i sažetke tih izvješća. Komisija bi trebala te sažetke prevesti na sve službene jezike Unije i objaviti ih na svojim internetskim stranicama, zajedno s poveznicama na internetske stranice država članica iz Uredbe (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(60)

S pomoću pokazatelja i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Fonda u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 i s ovom Uredbom. Počevši od 2023., države članice trebale bi Komisiji dostavljati godišnja izvješća o uspješnosti koja obuhvaćaju posljednju obračunsku godinu. Ta izvješća trebala bi sadržavati informacije o napretku ostvarenom u provedbi programâ država članica. Države članice trebale bi Komisiji dostavljati i sažetke tih izvješća. Komisija bi trebala te sažetke prevesti na sve službene jezike Unije i objaviti ih na svojim internetskim stranicama, zajedno s poveznicama na internetske stranice država članica iz Uredbe (EU) 2021/1060.

| (61) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (22) i u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, djelovanjima u okviru ove Uredbe trebalo bi doprinijeti ostvarivanju općeg cilja da se 30 % svih rashoda unutar višegodišnjeg financijskog okvira utroši na uključivanje klimatskih ciljeva i ostvarivanje ambicije da se 7,5 % proračuna utroši na rashode u području bioraznolikosti u 2024. i 10 % u 2026. i 2027., uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. Fondom bi trebalo podupirati aktivnosti kojima se poštuju klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te kojima se ne bi bitno naštetilo okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (23). |
| --- | --- |

(61)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (22) i u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, djelovanjima u okviru ove Uredbe trebalo bi doprinijeti ostvarivanju općeg cilja da se 30 % svih rashoda unutar višegodišnjeg financijskog okvira utroši na uključivanje klimatskih ciljeva i ostvarivanje ambicije da se 7,5 % proračuna utroši na rashode u području bioraznolikosti u 2024. i 10 % u 2026. i 2027., uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. Fondom bi trebalo podupirati aktivnosti kojima se poštuju klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te kojima se ne bi bitno naštetilo okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (23).

| (62) | Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (24) i svaki akt primjenjiv na programsko razdoblje 2014 –2020. trebali bi se i dalje primjenjivati na programe i projekte koji se podupiru u okviru instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama, kao dijela Fonda za unutarnju sigurnost tijekom programskog razdoblja 2014.–2020. S obzirom na to da se razdoblje provedbe Uredbe (EU) br. 514/2014 preklapa s programskim razdobljem obuhvaćenim ovom Uredbom i kako bi se osigurao kontinuitet provedbe određenih projekata odobrenih tom uredbom, trebalo bi utvrditi odredbe za provedbu projekata u fazama. Svaka pojedinačna faza projekta trebala bi se provoditi u skladu s pravilima programskog razdoblja tijekom kojega projekt prima sredstva. |
| --- | --- |

(62)

Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (24) i svaki akt primjenjiv na programsko razdoblje 2014 –2020. trebali bi se i dalje primjenjivati na programe i projekte koji se podupiru u okviru instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama, kao dijela Fonda za unutarnju sigurnost tijekom programskog razdoblja 2014.–2020. S obzirom na to da se razdoblje provedbe Uredbe (EU) br. 514/2014 preklapa s programskim razdobljem obuhvaćenim ovom Uredbom i kako bi se osigurao kontinuitet provedbe određenih projekata odobrenih tom uredbom, trebalo bi utvrditi odredbe za provedbu projekata u fazama. Svaka pojedinačna faza projekta trebala bi se provoditi u skladu s pravilima programskog razdoblja tijekom kojega projekt prima sredstva.

| (63) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(63)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (64) | Kako bi se dopunili i izmijenili elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s popisom djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV., operativnom potporom na temelju Priloga VII. i daljnjim razvojem okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(64)

Kako bi se dopunili i izmijenili elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s popisom djelovanja prihvatljivih za više stope sufinanciranja iz Priloga IV., operativnom potporom na temelju Priloga VII. i daljnjim razvojem okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (65) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice obveze u pogledu pružanja informacija Komisiji, a savjetodavni postupak trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata koji se odnose na detaljne aranžmane za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu. Komisija bi trebala donijeti provedbene akte koji se odmah primjenjuju, a koji se odnose na donošenje odluka o dodjeli hitne pomoći predviđene ovom Uredbom kada, u opravdanim slučajevima povezanima s prirodom i svrhom takve pomoći, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi. |
| --- | --- |

(65)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice obveze u pogledu pružanja informacija Komisiji, a savjetodavni postupak trebalo bi primjenjivati za donošenje provedbenih akata koji se odnose na detaljne aranžmane za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu. Komisija bi trebala donijeti provedbene akte koji se odmah primjenjuju, a koji se odnose na donošenje odluka o dodjeli hitne pomoći predviđene ovom Uredbom kada, u opravdanim slučajevima povezanima s prirodom i svrhom takve pomoći, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi.

| (66) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(66)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (67) | U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Irska je obavijestila da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe. |
| --- | --- |

(67)

U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Irska je obavijestila da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.

| (68) | Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (26). |
| --- | --- |

(68)

Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (26).

| (69) | Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala bi hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021., |
| --- | --- |

(69)

Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala bi hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja Fond za unutarnju sigurnost („Fond”) za vrijeme trajanja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.

2.   Ovom se Uredbom utvrđuju:

| (a) | cilj politike Fonda; |
| --- | --- |

(a)

cilj politike Fonda;

| (b) | specifični ciljevi Fonda i mjere za provedbu tih specifičnih ciljeva; |
| --- | --- |

(b)

specifični ciljevi Fonda i mjere za provedbu tih specifičnih ciljeva;

| (c) | proračun za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.; |
| --- | --- |

(c)

proračun za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.;

| (d) | oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za pružanje takvog financiranja. |
| --- | --- |

(d)

oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za pružanje takvog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „operacije mješovitog financiranja” znači djelovanje koje se podupire iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizma mješovitog financiranja u smislu članka 2. točke 6. Financijske uredbe, u kojem se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

1.

„operacije mješovitog financiranja” znači djelovanje koje se podupire iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizma mješovitog financiranja u smislu članka 2. točke 6. Financijske uredbe, u kojem se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| 2. | „nadležna tijela” znači tijela države članice odgovorna za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela, kako su navedena u članku 87. stavku 1. UFEU-a, uključujući policiju, carinu i druga specijalizirana tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

2.

„nadležna tijela” znači tijela države članice odgovorna za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela, kako su navedena u članku 87. stavku 1. UFEU-a, uključujući policiju, carinu i druga specijalizirana tijela kaznenog progona;

| 3. | „sprečavanje”, u odnosu na kriminal, znači sve mjere čija je namjena smanjiti ili na drugi način doprinijeti smanjivanju kriminala i osjećaja nesigurnosti građana, kako je navedeno u članku 2. stavku 2. Odluke Vijeća 2009/902/PUP (27); |
| --- | --- |

3.

„sprečavanje”, u odnosu na kriminal, znači sve mjere čija je namjena smanjiti ili na drugi način doprinijeti smanjivanju kriminala i osjećaja nesigurnosti građana, kako je navedeno u članku 2. stavku 2. Odluke Vijeća 2009/902/PUP (27);

27

| 4. | „kritična infrastruktura” znači imovina, mreža, sustav ili njihov dio koji su ključni za održavanje vitalnih društvenih funkcija, zdravlja, sigurnosti, zaštite, gospodarske ili socijalne dobrobiti ljudi, čiji bi poremećaj rada, povreda ili uništenje, kao posljedica neuspjelog održavanja tih funkcija, imao znatan učinak u državi članici ili u Uniji; |
| --- | --- |

4.

„kritična infrastruktura” znači imovina, mreža, sustav ili njihov dio koji su ključni za održavanje vitalnih društvenih funkcija, zdravlja, sigurnosti, zaštite, gospodarske ili socijalne dobrobiti ljudi, čiji bi poremećaj rada, povreda ili uništenje, kao posljedica neuspjelog održavanja tih funkcija, imao znatan učinak u državi članici ili u Uniji;

| 5. | „kiberkriminalitet” znači kaznena djela, čije počinjenje nužno uključuje uporabu sustava informacijske i komunikacijske tehnologije (sustavi IKT-a), bilo kao alata za počinjenje kaznenog djela ili kao primarne mete kaznenog djela („kaznena djela ovisna o kibertehnologijama”), ili tradicionalna kaznena djela čiji se opseg ili doseg može povećati uporabom računala, računalnih mreža ili drugih sustava IKT-a („kaznena djela omogućena kibertehnologijama”); |
| --- | --- |

5.

„kiberkriminalitet” znači kaznena djela, čije počinjenje nužno uključuje uporabu sustava informacijske i komunikacijske tehnologije (sustavi IKT-a), bilo kao alata za počinjenje kaznenog djela ili kao primarne mete kaznenog djela („kaznena djela ovisna o kibertehnologijama”), ili tradicionalna kaznena djela čiji se opseg ili doseg može povećati uporabom računala, računalnih mreža ili drugih sustava IKT-a („kaznena djela omogućena kibertehnologijama”);

| 6. | „operativno djelovanje u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a” znači djelovanje poduzeto u okviru ciklusa politika EU-a za borbu protiv organiziranog i teškog međunarodnog kriminala, putem Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT), čiji je cilj borba protiv najvećih prijetnji koje proizlaze iz teškog i organiziranog kriminala za Uniju poticanjem suradnje među državama članicama, institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije te, prema potrebi, trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

6.

„operativno djelovanje u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a” znači djelovanje poduzeto u okviru ciklusa politika EU-a za borbu protiv organiziranog i teškog međunarodnog kriminala, putem Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT), čiji je cilj borba protiv najvećih prijetnji koje proizlaze iz teškog i organiziranog kriminala za Uniju poticanjem suradnje među državama članicama, institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije te, prema potrebi, trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.

| 7. | „razmjena informacija” znači sigurno prikupljanje, pohrana, obrada, analiza i prijenos informacija koje su relevantne tijelima iz članka 87. UFEU-a te Europolu i drugim relevantnim agencijama Unije u pogledu sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela, osobito prekograničnog, teškog i organiziranog kriminala te terorizma, kao i pristup tim informacijama; |
| --- | --- |

7.

„razmjena informacija” znači sigurno prikupljanje, pohrana, obrada, analiza i prijenos informacija koje su relevantne tijelima iz članka 87. UFEU-a te Europolu i drugim relevantnim agencijama Unije u pogledu sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela, osobito prekograničnog, teškog i organiziranog kriminala te terorizma, kao i pristup tim informacijama;

| 8. | „organizirani kriminal” znači kažnjivo ponašanje povezano sa sudjelovanjem u kriminalnoj organizaciji, kako je definirana u članku 1. točki 1. Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP (28); |
| --- | --- |

8.

„organizirani kriminal” znači kažnjivo ponašanje povezano sa sudjelovanjem u kriminalnoj organizaciji, kako je definirana u članku 1. točki 1. Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP (28);

28

| 9. | „pripravnost” znači svako djelovanje posebno usmjereno na sprečavanje ili smanjenje rizika povezanih s mogućim terorističkim napadima ili drugim incidentima povezanima sa sigurnošću unutar područja primjene ove Uredbe; |
| --- | --- |

9.

„pripravnost” znači svako djelovanje posebno usmjereno na sprečavanje ili smanjenje rizika povezanih s mogućim terorističkim napadima ili drugim incidentima povezanima sa sigurnošću unutar područja primjene ove Uredbe;

| 10. | „mehanizam evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine” znači mehanizam evaluacije i praćenja utvrđen u Uredbi (EU) br. 1053/2013; |
| --- | --- |

10.

„mehanizam evaluacije i praćenja schengenske pravne stečevine” znači mehanizam evaluacije i praćenja utvrđen u Uredbi (EU) br. 1053/2013;

| 11. | „terorizam” znači svako namjerno djelovanje i kazneno djelo iz Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća (29); |
| --- | --- |

11.

„terorizam” znači svako namjerno djelovanje i kazneno djelo iz Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća (29);

29

| 12. | „krizna situacija” znači bilo koji incident povezan sa sigurnošću, novonastala prijetnja ili novootkrivena ranjivost u okviru područja primjene ove Uredbe koja ima ili može imati znatan negativan učinak na sigurnost ljudi, javnih prostora ili kritične infrastrukture u jednoj državi članici ili više njih; |
| --- | --- |

12.

„krizna situacija” znači bilo koji incident povezan sa sigurnošću, novonastala prijetnja ili novootkrivena ranjivost u okviru područja primjene ove Uredbe koja ima ili može imati znatan negativan učinak na sigurnost ljudi, javnih prostora ili kritične infrastrukture u jednoj državi članici ili više njih;

,

| 13. | „gotovinski mamac” znači gotovina koja se tijekom kaznene istrage pokazuje osumnjičenicima ili bilo kojoj drugoj osobi koje imaju informacije o dostupnosti ili isporuci ili koje djeluju kao posrednici kao dokaz likvidnosti i solventnosti radi obavljanja lažne kupnje u cilju uhićenja osumnjičenika, otkrivanja mjestâ nezakonite proizvodnje ili nekog drugoga načina razbijanja zločinačkih organizacija; |
| --- | --- |

13.

„gotovinski mamac” znači gotovina koja se tijekom kaznene istrage pokazuje osumnjičenicima ili bilo kojoj drugoj osobi koje imaju informacije o dostupnosti ili isporuci ili koje djeluju kao posrednici kao dokaz likvidnosti i solventnosti radi obavljanja lažne kupnje u cilju uhićenja osumnjičenika, otkrivanja mjestâ nezakonite proizvodnje ili nekog drugoga načina razbijanja zločinačkih organizacija;

| 14. | „radikalizacija” znači postupan i složen proces koji dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma, u kojem pojedinac ili skupina pojedinaca prihvaćaju radikalnu ideologiju ili uvjerenje u okviru kojih se prihvaća, upotrebljava ili odobrava nasilje, uključujući teroristička djela, radi ostvarivanja određenog političkog, vjerskog ili ideološkog cilja. |
| --- | --- |

14.

„radikalizacija” znači postupan i složen proces koji dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma, u kojem pojedinac ili skupina pojedinaca prihvaćaju radikalnu ideologiju ili uvjerenje u okviru kojih se prihvaća, upotrebljava ili odobrava nasilje, uključujući teroristička djela, radi ostvarivanja određenog političkog, vjerskog ili ideološkog cilja.

| 15. | „posebna djelovanja” znači transnacionalni ili nacionalni projekti koji donose dodanu vrijednost Unije u skladu s ciljevima Fonda za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe; |
| --- | --- |

15.

„posebna djelovanja” znači transnacionalni ili nacionalni projekti koji donose dodanu vrijednost Unije u skladu s ciljevima Fonda za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe;

| 16. | „operativna potpora” znači dio dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrijebiti za pružanje potpore javnim tijelima koja su odgovorna za obavljanje zadaća i pružanje usluga koje čine javni sektor Unije, u mjeri u kojoj se njima doprinosi osiguravanju visoke razine sigurnosti u Uniji; |
| --- | --- |

16.

„operativna potpora” znači dio dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrijebiti za pružanje potpore javnim tijelima koja su odgovorna za obavljanje zadaća i pružanje usluga koje čine javni sektor Unije, u mjeri u kojoj se njima doprinosi osiguravanju visoke razine sigurnosti u Uniji;

| 17. | „djelovanja Unije” znači transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju, koji se provode u skladu s ciljevima Fonda. |
| --- | --- |

17.

„djelovanja Unije” znači transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju, koji se provode u skladu s ciljevima Fonda.

Članak 3.

Ciljevi Fonda

1.   Cilj je politike Fonda doprinijeti osiguravanju visoke razine sigurnosti u Uniji, osobito sprečavanjem i suzbijanjem terorizma i radikalizacije, teškog i organiziranog kriminala te kiberkriminaliteta, pomaganjem žrtvama kriminala i njihovom zaštitom, kao i pripremom za incidente, rizike i krize povezane sa sigurnošću, zaštitom od njih te učinkovitim upravljanjem njima u okviru područja primjene ove Uredbe.

2.   U okviru cilja politike utvrđenog u stavku 1. Fondom se doprinosi sljedećim specifičnim ciljevima:

| (a) | poboljšanju i olakšanju razmjene informacija između nadležnih tijela i relevantnih tijela, ureda i agencija Unije i unutar njih te, prema potrebi, s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanju i olakšanju razmjene informacija između nadležnih tijela i relevantnih tijela, ureda i agencija Unije i unutar njih te, prema potrebi, s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama;

| (b) | poboljšanju i jačanju prekogranične suradnje, uključujući zajedničke operacije, između nadležnih tijela u pogledu terorizma te teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom; i |
| --- | --- |

(b)

poboljšanju i jačanju prekogranične suradnje, uključujući zajedničke operacije, između nadležnih tijela u pogledu terorizma te teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom; i

| (c) | podupiranju jačanja sposobnosti država članica za sprečavanje i suzbijanje kriminala, terorizma i radikalizacije te upravljanje incidentima, rizicima i krizama povezanima sa sigurnošću, među ostalim pojačanom suradnjom javnih tijela, relevantnih tijela, ureda ili agencija Unije, civilnog društva i privatnih partnera u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

(c)

podupiranju jačanja sposobnosti država članica za sprečavanje i suzbijanje kriminala, terorizma i radikalizacije te upravljanje incidentima, rizicima i krizama povezanima sa sigurnošću, među ostalim pojačanom suradnjom javnih tijela, relevantnih tijela, ureda ili agencija Unije, civilnog društva i privatnih partnera u različitim državama članicama.

3.   U okviru specifičnih ciljeva utvrđenih u stavku 2. Fond se provodi s pomoću provedbenih mjera navedenih u Prilogu II.

Članak 4.

Poštovanje temeljnih prava

Djelovanja financirana u okviru Fonda provode se uz potpuno poštovanje temeljnih prava i ljudskog dostojanstva. Djelovanja su osobito u skladu s Poveljom, pravom Unije o zaštiti podataka te Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Pri provedbi djelovanja u okviru Fonda, kad god je to moguće države članice posvećuju posebnu pozornost pružanju pomoći i zaštite ranjivim osobama, osobito djeci i maloljetnicima bez pratnje.

Članak 5.

Područje primjene potpore

1.   U okviru njegovih ciljeva iz članka 3. i u skladu s provedbenim mjerama navedenim u Prilogu II., Fondom se posebno podupiru djelovanja poput onih navedenih u Prilogu III.

2.   Radi ostvarenja njegovih ciljeva, Fondom se, u skladu s prioritetima Unije i podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama, mogu podupirati djelovanja, kako su navedena u Prilogu III., u trećim zemljama i u vezi s tim zemljama, prema potrebi, u skladu s člankom 19.

3.   U pogledu djelovanja u trećim zemljama i u vezi s tim zemljama, Komisija i države članice, zajedno s Europskom službom za vanjsko djelovanje, u skladu sa svojim odgovornostima, osiguravaju usklađenost s relevantnim politikama, strategijama i instrumentima Unije. Posebno osiguravaju da djelovanja u trećim zemljama i u vezi s tim zemljama:

| (a) | provode se u sinergiji i u skladu s drugim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru drugim instrumentima Unije; |
| --- | --- |

(a)

provode se u sinergiji i u skladu s drugim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru drugim instrumentima Unije;

| (b) | koherentna su s vanjskom politikom Unije, poštuju načelo koherentnosti politika radi razvoja i u skladu su sa strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili dotičnu zemlju; |
| --- | --- |

(b)

koherentna su s vanjskom politikom Unije, poštuju načelo koherentnosti politika radi razvoja i u skladu su sa strateškim programskim dokumentima za dotičnu regiju ili dotičnu zemlju;

| (c) | fokusirana su na mjere koje nisu usmjerene na razvoj; i |
| --- | --- |

(c)

fokusirana su na mjere koje nisu usmjerene na razvoj; i

| (d) | služe interesima unutarnjih politika Unije i u skladu su s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije. |
| --- | --- |

(d)

služe interesima unutarnjih politika Unije i u skladu su s aktivnostima koje se poduzimaju unutar Unije.

4.   Oprema i sustavi IKT-a koji se financiraju u okviru Fonda mogu se upotrebljavati u komplementarnom području obuhvaćenom Uredbom (EU) 2021/1148. Takva oprema i sustavi IKT-a ostaju raspoloživi i upotrebljivi za ciljeve Fonda.

Upotreba opreme u komplementarnom području kako je navedeno u prvom podstavku ne premašuje 30 % ukupnog razdoblja upotrebe te opreme.

Sustavi IKT-a koji se upotrebljavaju u komplementarnom području kako je navedeno u prvom podstavku pružaju podatke i usluge za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela.

Države članice u svojim godišnjim izvješćima o uspješnosti obavješćuju Komisiju o svakoj takvoj dodatnoj uporabi i mjestu uvođenja opreme i sustavâ IKT-a.

5.   Nije prihvatljivo sljedeće:

| (a) | djelovanja ograničena na održavanje javnog poretka na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja ograničena na održavanje javnog poretka na nacionalnoj razini;

| (b) | djelovanja s vojnom ili obrambenom svrhom; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja s vojnom ili obrambenom svrhom;

| (c) | oprema čija je primarna svrha carinska provjera; |
| --- | --- |

(c)

oprema čija je primarna svrha carinska provjera;

| (d) | sredstva za prisilu, uključujući oružje, streljivo, eksplozive i palice, osim za potrebe osposobljavanja; |
| --- | --- |

(d)

sredstva za prisilu, uključujući oružje, streljivo, eksplozive i palice, osim za potrebe osposobljavanja;

| (e) | nagrade za doušnike i gotovinski mamac izvan operativnog djelovanja u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a. |
| --- | --- |

(e)

nagrade za doušnike i gotovinski mamac izvan operativnog djelovanja u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a.

Odstupajući od prvog podstavka, ako nastupi krizna situacija, djelovanja iz prvog podstavka točke (a) mogu se smatrati prihvatljivima.

POGLAVLJE II.

FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR

ODJELJAK 1.

Zajedničke odredbe

Članak 6.

Opća načela

1.   Potporom koja se pruža u okviru Fonda dopunjuju se nacionalne, regionalne i lokalne intervencije i ona je usmjerena na osiguravanje dodane vrijednosti Unije ostvarivanju ciljeva Fonda.

2.   Komisija i države članice osiguravaju da je potpora koja se pruža u okviru Fonda i koju pružaju države članice u skladu s relevantnim djelovanjima, politikama i prioritetima Unije te da je komplementarna potpori koja se pruža u okviru drugih instrumenata Unije.

3.   Fond se provodi u okviru podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkama (a), (b) i (c) Financijske uredbe.

Članak 7.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 1 931 000 000 EUR u tekućim cijenama.

2.   Financijska omotnica upotrebljava se kako slijedi:

| (a) | 1 352 000 000 EUR dodjeljuje se programima država članica; |
| --- | --- |

(a)

1 352 000 000 EUR dodjeljuje se programima država članica;

| (b) | 579 000 000 EUR dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 8. |
| --- | --- |

(b)

579 000 000 EUR dodjeljuje se tematskom instrumentu iz članka 8.

3.   Na inicijativu Komisije najviše 0,84 % financijske omotnice dodjeljuje se za tehničku pomoć, kako je navedeno u članku 35. Uredbe (EU) 2021/1060, za provedbu Fonda.

4.   U skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2021/1060, najviše 5 % početnih sredstava dodijeljenih državi članici iz bilo kojeg fonda iz te uredbe u okviru podijeljenog upravljanja može se prenijeti u Fond u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja na zahtjev te države članice. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka. Ta se sredstva upotrebljavaju u korist dotične države članice.

Članak 8.

Opće odredbe o provedbi tematskog instrumenta

1.   Iznos iz članka 7. stavka 2. točke (b) dodjeljuje se fleksibilno s pomoću tematskog instrumenta uporabom podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja, kako je navedeno u programima rada.

Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove sljedeće komponente:

| (a) | posebna djelovanja; |
| --- | --- |

(a)

posebna djelovanja;

| (b) | djelovanja Unije; i |
| --- | --- |

(b)

djelovanja Unije; i

| (c) | hitnu pomoć kako je navedena u članku 25. |
| --- | --- |

(c)

hitnu pomoć kako je navedena u članku 25.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije, kako je navedeno u članku 35. Uredbe (EU) 2021/1060, također prima potporu iz iznosa iz članka 7. stavka 2. točke (b) ove Uredbe.

2.   Sredstva iz tematskog instrumenta usmjerena su na prioritete s velikom dodanom vrijednošću Unije ili se upotrebljavaju za odgovor na hitne potrebe, u skladu s dogovorenim prioritetima Unije, kako je navedeno u Prilogu II. Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za potporu djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s tim zemljama, u okviru ciljeva Fonda, posebice kako bi se doprinijelo suzbijanju i sprečavanju kriminala, uključujući trgovinu drogom i trgovinu ljudima, te borbi protiv prekograničnih kriminalnih krijumčarskih mreža.

Raspodjela sredstava iz tematskog instrumenta među različitim prioritetima razmjerna je, koliko je to moguće, izazovima i potrebama kako bi se osiguralo da se ciljevi Fonda mogu ispuniti.

3.   Komisija surađuje s organizacijama civilnog društva i relevantnim mrežama, posebno u cilju pripreme i evaluacije programâ rada za djelovanja Unije koja se financiraju u okviru Fonda.

4.   Ako se sredstva iz tematskog instrumenta državama članicama pružaju u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja, Komisija osigurava da se ne odaberu projekti na koje se odnosi obrazloženo mišljenje koje je dala Komisija u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a kojim se dovodi u sumnju zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost tih projekata.

5.   Za potrebe članka 23. i članka 24. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/1060, ako se sredstva iz tematskog instrumenta izvršavaju u okviru podijeljenog upravljanja, dotična država članica osigurava da se na predviđena djelovanja ne odnosi obrazloženo mišljenje koje je dala Komisija u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU-a kojim se dovodi u sumnju zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost djelovanja, a Komisija procjenjuje odnosi li se to mišljenje na predviđena djelovanja.

6.   Komisija utvrđuje ukupni iznos koji se stavlja na raspolaganje za tematski instrument u okviru godišnjih odobrenih sredstava iz proračuna Unije.

7.   Komisija provedbenim aktima donosi odluke o financiranju kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe za tematski instrument, u kojima utvrđuje ciljeve i djelovanja koji se trebaju podupirati i iznose za svaku od komponenata iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka. U odlukama o financiranju utvrđuje se, ako to je primjenjivo, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. Odluke o financiranju mogu biti godišnje ili višegodišnje i mogu obuhvaćati jednu ili više komponenata tematskog instrumenta iz stavka 1. drugog podstavka ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 33. stavka 3. ove Uredbe.

8.   Nakon donošenja odluke o financiranju kako je navedeno u stavku 7. Komisija može na odgovarajući način izmijeniti programe država članica.

ODJELJAK 2.

Potpora i izvršenje u okviru podijeljenog upravljanja

Članak 9.

Područje primjene

1.   Ovaj odjeljak primjenjuje se na iznos iz članka 7. stavka 2. točke (a) i dodatna sredstva koja se trebaju izvršavati u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s odlukom o financiranju za tematski instrument iz članka 8.

2.   Potpora iz ovog odjeljka izvršava se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe i Uredbom (EU) 2021/1060.

Članak 10.

Proračunska sredstva

1.   Iznos iz članka 7. stavka 2. točke (a) dodjeljuje se programima država članica okvirno kako slijedi:

| (a) | 1 127 000 000 EUR u skladu s Prilogom I.; |
| --- | --- |

(a)

1 127 000 000 EUR u skladu s Prilogom I.;

| (b) | 225 000 000 EUR za prilagodbu sredstava dodijeljenih programima država članica iz članka 14. stavka 1. |
| --- | --- |

(b)

225 000 000 EUR za prilagodbu sredstava dodijeljenih programima država članica iz članka 14. stavka 1.

2.   Ako iznos iz stavka 1. točke (b) ovog članka nije dodijeljen u cijelosti, preostali iznos može se dodati iznosu iz članka 7. stavka 2. točke (b).

Članak 11.

Pretfinanciranje

1.   U skladu s člankom 90. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060, pretfinanciranje za Fond isplaćuje se u godišnjim obrocima prije 1. srpnja svake godine, ovisno o raspoloživosti sredstava, kako slijedi:

| (a) | 2021.: 4 %; |
| --- | --- |

(a)

2021.: 4 %;

| (b) | 2022.: 3 %; |
| --- | --- |

(b)

2022.: 3 %;

| (c) | 2023.: 5 %; |
| --- | --- |

(c)

2023.: 5 %;

| (d) | 2024.: 5 %; |
| --- | --- |

(d)

2024.: 5 %;

| (e) | 2025.: 5 %; |
| --- | --- |

(e)

2025.: 5 %;

| (f) | 2026.: 5 %. |
| --- | --- |

(f)

2026.: 5 %.

2.   Ako je program države članice donesen nakon 1. srpnja 2021., raniji obroci isplaćuju se u godini njegova donošenja.

Članak 12.

Stope sufinanciranja

1.   Doprinos iz proračuna Unije ne premašuje 75 % ukupnih prihvatljivih rashoda projekta.

2.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekte koji se provode u okviru posebnih djelovanja.

3.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za djelovanja navedena u Prilogu IV.

4.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za operativnu potporu.

5.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za hitnu pomoć kako je navedena u članku 25.

6.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za tehničku pomoć na inicijativu država članica u okviru ograničenja utvrđenih u članku 36. stavku 5. točki (b) podtočki vi. Uredbe (EU) 2021/1060.

7.   U odluci Komisije o odobrenju programa države članice utvrđuju se stopa sufinanciranja i najveći iznos potpore iz Fonda za vrste djelovanja obuhvaćene doprinosom iz stavaka od 1. do 6.

8.   U odluci Komisije o odobrenju programa države članice utvrđuje se za svaku vrstu djelovanja primjenjuje li se stopa sufinanciranja u odnosu na:

| (a) | ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos; ili |
| --- | --- |

(a)

ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos; ili

| (b) | samo javni doprinos. |
| --- | --- |

(b)

samo javni doprinos.

Članak 13.

Programi država članica

1.   Svaka država članica osigurava da su prioriteti obuhvaćeni u njezinim programima u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području sigurnosti i da na njih odgovaraju te da su potpuno u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i dogovorenim prioritetima Unije. Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere navedene u Prilogu II. prikladno obuhvaćene u njihovim programima.

Komisija procjenjuje programe država članica u skladu s člankom 23. Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Za potrebe stavka 1. i ne dovodeći u pitanje stavak 3.ovog članka, svaka država članica dodjeljuje:

| (a) | najmanje 10 % sredstava dodijeljenih na temelju članka 10. stavka 1. za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a); i |
| --- | --- |

(a)

najmanje 10 % sredstava dodijeljenih na temelju članka 10. stavka 1. za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a); i

| (b) | najmanje 10 % sredstava dodijeljenih na temelju članka 10. stavka 1. za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b). |
| --- | --- |

(b)

najmanje 10 % sredstava dodijeljenih na temelju članka 10. stavka 1. za specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b).

3.   Država članica može dodijeliti manje od minimalnih postotaka iz stavka 2. samo ako u svojem programu navede detaljno objašnjenje zbog čega se dodjelom sredstava ispod te razine ne bi ugrozilo ostvarenje relevantnog cilja.

4.   Komisija osigurava da se znanje i stručnost relevantnih decentraliziranih agencija u ranoj fazi i pravodobno uzmu u obzir pri razvoju programâ država članica.

5.   Kako bi se izbjegla preklapanja, države članice savjetuju se s relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije u pogledu osmišljavanja svojih djelovanja, posebice kada provode operativna djelovanja u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a ili djelovanja koja koordinira Zajednička radna skupina za djelovanje protiv kiberkriminaliteta (J-CAT), kao i u pogledu osmišljavanja aktivnosti osposobljavanja.

6.   Komisija može, prema potrebi, uključiti relevantne decentralizirane agencije u zadaće praćenja i evaluacije navedene u odjeljku 5., posebice kako bi osigurala da su djelovanja koja se provode uz potporu Fonda u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije i dogovorenim prioritetima Unije.

7.   Najviše 35 % dodijeljenih sredstava za program države članice može se upotrijebiti za kupnju opreme, prijevoznih sredstava ili izgradnju objekata koji su važni za sigurnost. Ta se gornja granica može prekoračiti samo u propisno opravdanim slučajevima.

8.   Države članice u svojim programima daju prednost sljedećem:

| (a) | dogovorenim prioritetima Unije i pravnoj stečevini u području sigurnosti, osobito učinkovitoj razmjeni relevantnih i točnih informacija te provedbi komponenata okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a; |
| --- | --- |

(a)

dogovorenim prioritetima Unije i pravnoj stečevini u području sigurnosti, osobito učinkovitoj razmjeni relevantnih i točnih informacija te provedbi komponenata okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a;

| (b) | preporukama s financijskim posljedicama danima u okviru Uredbe (EU) br. 1053/2013 i obuhvaćenima područjem primjene ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

preporukama s financijskim posljedicama danima u okviru Uredbe (EU) br. 1053/2013 i obuhvaćenima područjem primjene ove Uredbe;

| (c) | uklanjanju nedostataka u pojedinim zemljama s financijskim posljedicama utvrđenima u okviru procjena potreba kao što su preporuke iz europskog semestra u području korupcije. |
| --- | --- |

(c)

uklanjanju nedostataka u pojedinim zemljama s financijskim posljedicama utvrđenima u okviru procjena potreba kao što su preporuke iz europskog semestra u području korupcije.

9.   Program dotične države članice mijenja se prema potrebi u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/1060 kako bi se u obzir uzele preporuke iz stavka 8. točke (b) ovog članka.

10.   Države članice u svojim programima posebice nastoje provoditi djelovanja navedena u Prilogu IV. Kako bi se odgovorilo na nepredviđene ili nove okolnosti i kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. radi izmjene Priloga IV.

11.   Ako država članica odluči provesti projekt koji se podupire iz Fonda u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom, dotična država članica o tome se savjetuje s Komisijom prije odobrenja projekta.

12.   Programiranje iz članka 22. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/1060 temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u tablici 2. Priloga VI. ovoj Uredbi i uključuje okvirnu raščlambu programiranih sredstava prema vrsti intervencije u okviru svakog specifičnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. ove Uredbe.

Članak 14.

Preispitivanje sredinom programskog razdoblja

1.   Komisija 2024. dodjeljuje programima dotičnih država članica dodatni iznos iz članka 10. stavka 1. točke (b) u skladu s kriterijima iz prvog stavka točke 2. Priloga I. Financiranje se primjenjuje od 1. siječnja 2025.

2.   Ako najmanje 10 % početno dodijeljenih sredstava za program iz članka 10. stavka 1. točke (a) ove Uredbe nije pokriveno zahtjevima za plaćanje podnesenima u skladu s člankom 91. Uredbe (EU) 2021/1060, dotična država članica nije prihvatljiva za primanje dodatnih dodijeljenih sredstava za svoj program iz članka 10. stavka 1. točke (b) ove Uredbe.

3.   Pri dodjeli sredstava iz tematskog instrumenta iz članka 8. ove Uredbe od 1. siječnja 2025., Komisija uzima u obzir napredak države članice u ostvarivanju ključnih etapa okvira uspješnosti iz članka 16. Uredbe (EU) 2021/1060 i utvrđene nedostatke u provedbi.

Članak 15.

Posebna djelovanja

1.   Država članica može uz svoja dodijeljena sredstva u skladu s člankom 10. stavkom 1. primiti sredstva za posebna djelovanja, pod uvjetom da se ta sredstva potom namijene kao takva u njezinu programu i da se upotrijebe kako bi se doprinijelo provedbi ciljeva Fonda, uključujući suzbijanje novonastalih prijetnji.

2.   Sredstva za posebna djelovanja ne smiju se upotrebljavati za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima i kako je odobrila Komisija izmjenom programa države članice.

Članak 16.

Operativna potpora

1.   Država članica može iskoristiti do 20 % iznosa koji je dodijeljen njezinu programu u okviru Fonda za financiranje operativne potpore za tijela javne vlasti koja su nadležna za provedbu zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge za Uniju.

2.   Kada upotrebljava operativnu potporu, država članica pridržava se pravne stečevine Unije u području sigurnosti.

3.   Država članica u svojem programu i u godišnjim izvješćima o uspješnosti iz članka 30. pojašnjava na koji će način upotreba operativne potpore doprinijeti ostvarenu ciljeva Fonda. Prije odobrenja programa države članice Komisija procjenjuje početno stanje u državama članicama koje su navele da planiraju upotrebljavati operativnu potporu, uzimajući u obzir informacije koje su dostavile te države članice te svaku preporuku mehanizama kontrole kvalitete i mehanizama evaluacije kao što su mehanizam za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine ili drugi mehanizmi kontrole kvalitete i mehanizmi evaluacije, ako je to primjenjivo.

4.   Operativna potpora usmjerena je na djelovanja obuhvaćena rashodima kako su utvrđeni u Prilogu VII.

5.   Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima ili radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. radi izmjene Priloga VII. u pogledu rashoda koji su prihvatljivi za operativnu potporu.

Članak 17.

Upravljačke provjere i revizije projekata koje provode međunarodne organizacije

1.   Ovaj se članak primjenjuje na međunarodne organizacije ili njihove agencije iz članka 62. stavka 1. prvog podstavka točke (c) podtočke ii. Financijske uredbe čije je sustave, pravila i postupke Komisija pozitivno procijenila na temelju članka 154. stavaka 4. i 7. te uredbe za potrebe neizravnog izvršavanja bespovratnih sredstava koja se financiraju iz proračuna Unije („međunarodne organizacije”).

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 83. prvi stavak točku (a) Uredbe (EU) 2021/1060 i članak 129. Financijske uredbe, kada je korisnik međunarodna organizacija kako je definirana u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2021/1060, upravljačko tijelo nije dužno provoditi upravljačke provjere iz članka 74. stavka 1. prvog podstavka točke (a) Uredbe (EU) 2021/1060, pod uvjetom da međunarodna organizacija upravljačkom tijelu dostavi dokumente iz članka 155. stavka 1. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) Financijske uredbe.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 155. stavak 1. prvi podstavak točku (c) Financijske uredbe, izjavom rukovodstva koju podnosi međunarodna organizacija potvrđuje se da je projekt u skladu s primjenjivim pravom i uvjetima za potporu projektu.

4.   Osim toga, ako se troškovi nadoknađuju na temelju članka 53. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2021/1060, izjavom rukovodstva koju podnosi međunarodna organizacija potvrđuje se da:

| (a) | provjereni su računi i dokazi da ih je korisnik platio; |
| --- | --- |

(a)

provjereni su računi i dokazi da ih je korisnik platio;

| (b) | provjerena je računovodstvena evidencija ili su provjereni računovodstveni kodovi koje korisnik vodi za transakcije povezane s rashodima prijavljenima upravljačkom tijelu. |
| --- | --- |

(b)

provjerena je računovodstvena evidencija ili su provjereni računovodstveni kodovi koje korisnik vodi za transakcije povezane s rashodima prijavljenima upravljačkom tijelu.

5.   Ako se troškovi moraju nadoknaditi u skladu s člankom 53. stavkom 1. točkom (b), (c) ili (d) Uredbe (EU) 2021/1060, izjavom rukovodstva koju podnosi međunarodna organizacija potvrđuje se da su ispunjeni uvjeti za nadoknadu rashoda.

6.   Dokumenti iz članka 155. stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (c) Financijske uredbe dostavljaju se upravljačkom tijelu zajedno sa svakim zahtjevom za plaćanje koji podnese korisnik.

7.   Korisnik svake godine do 15. listopada upravljačkom tijelu dostavlja računovodstvenu dokumentaciju. Računovodstvenoj dokumentaciji prilaže se mišljenje neovisnog revizorskog tijela, sastavljeno u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima. U tom se mišljenju utvrđuje funkcioniraju li uspostavljeni sustavi kontrole pravilno i troškovno učinkovito te jesu li temeljne transakcije zakonite i pravilne. U mišljenju se ujedno navodi jesu li se tijekom revizije pojavile dvojbe u vezi s navodima iz izjava rukovodstva koje je podnijela međunarodna organizacija, među ostalim i u vezi s informacijama o sumnjama na prijevaru. Tim mišljenjem pruža se jamstvo da su rashodi uključeni u zahtjeve za plaćanje koje je međunarodna organizacija podnijela upravljačkom tijelu zakoniti i pravilni.

8.   Ne dovodeći u pitanje postojeće mogućnosti za provođenje dodatnih revizija kako je navedeno u članku 127. Financijske uredbe, upravljačko tijelo sastavlja izjavu rukovodstva iz članka 74. stavka 1. prvog podstavka točke (f) Uredbe (EU) 2021/1060. Upravljačko tijelo to čini oslanjajući se na dokumente koje je dostavila međunarodna organizacija u skladu sa stavcima od 2. do 5. i stavkom 7. ovog članka, umjesto da se oslanja na upravljačke provjere iz članka 74. stavka 1. te uredbe.

9.   Dokument kojim se utvrđuju uvjeti za potporu iz članka 73. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/1060 mora uključivati zahtjeve utvrđene u ovom članku.

10.   Stavak 2. ne primjenjuje se, a od upravljačkog tijela zahtijeva se slijedom toga da provede upravljačke provjere, ako:

| (a) | upravljačko tijelo utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili naznaku prijevare u vezi s projektom koji je pokrenula ili provela međunarodna organizacija; |
| --- | --- |

(a)

upravljačko tijelo utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili naznaku prijevare u vezi s projektom koji je pokrenula ili provela međunarodna organizacija;

| (b) | međunarodna organizacija tom upravljačkom tijelu ne dostavi dokumente iz stavaka od 2. do 5. i stavka 7.; ili |
| --- | --- |

(b)

međunarodna organizacija tom upravljačkom tijelu ne dostavi dokumente iz stavaka od 2. do 5. i stavka 7.; ili

| (c) | dokumenti iz stavaka od 2. do 5. i stavka 7. koje je dostavila međunarodna organizacija nisu potpuni. |
| --- | --- |

(c)

dokumenti iz stavaka od 2. do 5. i stavka 7. koje je dostavila međunarodna organizacija nisu potpuni.

11.   Ako je projekt u kojem je međunarodna organizacija korisnik, kako je definiran u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2021/1060, dio uzorka iz članka 79. te uredbe, tijelo za reviziju može obavljati svoj posao na temelju poduzorka transakcija koje se odnose na taj projekt. Ako se u poduzorku utvrde pogreške, tijelo za reviziju može, ako je to relevantno, zatražiti od revizora međunarodne organizacije da procijeni puni opseg i ukupan iznos pogrešaka u tom projektu.

ODJELJAK 3.

Potpora i izvršenje u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja

Članak 18.

Područje primjene

Potporu iz ovog odjeljka Komisija provodi izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, ili neizravno u skladu s točkom (c) tog podstavka.

Članak 19.

Prihvatljivi subjekti

1.   Sljedeći su subjekti prihvatljivi za financiranje sredstvima Unije:

| (a) | pravni subjekti s poslovnim nastanom u:






  i. | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s poslovnim nastanom u:

i.

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano;

| ii. | trećoj zemlji navedenoj u programu rada, pod uvjetima utvrđenima u stavku 3.; |
| --- | --- |

ii.

trećoj zemlji navedenoj u programu rada, pod uvjetima utvrđenima u stavku 3.;

| (b) | pravni subjekti osnovani u skladu s pravom Unije ili bilo koja međunarodna organizacija relevantna za potrebe Fonda. |
| --- | --- |

(b)

pravni subjekti osnovani u skladu s pravom Unije ili bilo koja međunarodna organizacija relevantna za potrebe Fonda.

2.   Fizičke osobe nisu prihvatljive za financiranje sredstvima Unije.

3.   Subjekti iz stavka 1. točke (a) podtočke ii. sudjeluju kao dio konzorcija koji se sastoji od najmanje dva neovisna subjekta od kojih najmanje jedan ima poslovni nastan u državi članici.

Subjekti koji sudjeluju kao dio konzorcija, kako je naveden u prvom podstavku ovog stavka, osiguravaju da su djelovanja u kojima sudjeluju u skladu s načelima utvrđenima u Povelji i da doprinose ostvarenju ciljeva Fonda.

Članak 20.

Djelovanja Unije

1.   Na inicijativu Komisije Fond se može upotrebljavati za financiranje djelovanja Unije koja se odnose na ciljeve Fonda.

2.   U okviru djelovanja Unije može se pružiti financiranje u bilo kojem od oblika utvrđenih u Financijskoj uredbi, osobito u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave. Njima se može omogućiti i financiranje u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja.

3.   Iznimno, decentralizirane agencije također mogu biti prihvatljive za financiranje u okviru djelovanjâ Unije ako pomažu u provedbi djelovanja Unije koja su u nadležnosti tih decentraliziranih agencija, a ta djelovanja nisu obuhvaćena doprinosom Unije proračunu tih decentraliziranih agencija putem godišnjeg proračuna.

4.   Bespovratna sredstva koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

5.   Članovi odbora za evaluaciju iz članka 150. Financijske uredbe koji ocjenjuje prijedloge mogu biti vanjski stručnjaci.

6.   Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja može biti obuhvaćen rizik povezan s povratom sredstava koja primatelji duguju te se oni smatraju dostatnim jamstvom na temelju Financijske uredbe. Primjenjuju se članak 37. stavak 7. Uredbe (EU) 2021/695.

Članak 21.

Operacije mješovitog financiranja

Operacije mješovitog financiranja u okviru ovog Fonda provode se u skladu s Uredbom (EU) 2021/523 i glavom X. Financijske uredbe.

Članak 22.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

U skladu s člankom 35. Uredbe (EU) 2021/1060 Fondom se može podupirati tehnička pomoć koja se provodi na inicijativu Komisije ili u njezino ime uz stopu financiranja od 100 %.

Članak 23.

Revizije

Revizije upotrebe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, uključujući osobe ili subjekte koje nisu ovlastile institucije, tijela, uredi ili agencije Unije, osnova su za opće jamstvo na temelju članka 127. Financijske uredbe.

Članak 24.

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Primatelji sredstava Unije priznaju podrijetlo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih, smislenih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti. Osigurava se vidljivost sredstava Unije i pružaju se takve informacije, osim u propisno opravdanim slučajevima u kojima javno isticanje takvih informacija nije moguće ili primjereno ili ako je otkrivanje takvih informacija ograničeno zakonom, posebno zbog razloga sigurnosti, javnog reda, kaznenih istraga ili zaštite osobnih podataka. Kako bi se osigurala vidljivost sredstava Unije, primatelji sredstava Unije upućuju na porijeklo tih sredstava kada javno priopćavaju o dotičnom djelovanju ukazati na podrijetlo tih sredstava i ističu amblem Unije.

2.   Kako bi doprla do što šire publike, Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na Fond, na djelovanja poduzeta na temelju Fonda i na postignute rezultate.

Financijska sredstva dodijeljena Fondu također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije, ako se ti prioriteti odnose na ciljeve Fonda.

3.   Komisija objavljuje radne programe tematskog instrumenta iz članka 8. Za potporu koja se pruža u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisija objavljuje informacije iz članka 38. stavka 2. Financijske uredbe na javno dostupnim internetskim stranicama i redovito ih ažurira. Te se informacije objavljuju u otvorenom, strojno čitljivom formatu čime se omogućuje razvrstavanje, pretraživanje, izvlačenje i uspoređivanje podataka.

ODJELJAK 4.

Potpora i izvršenje u okviru podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja

Članak 25.

Hitna pomoć

1.   Fondom se pruža financijska pomoć za rješavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju propisno opravdanih kriznih situacija.

Kao odgovor na takve propisno opravdane krizne situacije Komisija može pružiti hitnu pomoć u okviru granica raspoloživih sredstava.

2.   Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama.

3.   Hitna pomoć može se dodijeliti programima država članica uz dodijeljena sredstva iz članka 10. stavka 1., pod uvjetom da ih se potom namijeni kao takva u programu države članice. Ta se sredstva ne smiju upotrebljavati za druga djelovanja u okviru programa države članice, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ih odobri Komisija izmjenom programa države članice. Pretfinanciranje za hitnu pomoć može iznositi do 95 % doprinosa Unije, ovisno o raspoloživosti sredstava.

4.   Bespovratna sredstva koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

5.   Ako je to potrebno za provedbu djelovanja, hitna pomoć može pokriti rashode koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava ili zahtjeva za pomoć za to djelovanje, pod uvjetom da taj rashod nije nastao prije 1. siječnja 2021.

6.   Zbog opravdanih krajnje hitnih razloga i kako bi osigurala pravodobnu dostupnost sredstava za hitnu pomoć, Komisija može zasebno donijeti odluku o financiranju u vezi s hitnom pomoći, kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe, provedbenim aktom koji se odmah primjenjuje u skladu s postupkom iz članka 33. stavka 4. Takav akt ostaje na snazi tijekom razdoblja koje ne premašuje 18 mjeseci.

Članak 26.

Kumulativno i alternativno financiranje

1.   Za djelovanje za koje je primljen doprinos u okviru Fonda može se primiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, među ostalim i iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos djelovanju primjenjuju se pravila relevantnog programa Unije. Kumulativno financiranje ne premašuje ukupne prihvatljive troškove djelovanja. Potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.

2.   U skladu s člankom 73. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/1060 iz Europskog fonda za regionalni razvoj ili Europskog socijalnog fonda plus mogu se podupirati djelovanja kojima je dodijeljena oznaka pečat izvrsnosti kako je definirana u članku 2. točki 45. te uredbe. Kako bi im se dodijelila oznaka pečat izvrsnosti, djelovanja moraju ispunjavati sljedeće kumulativne uvjete:

| (a) | ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedlogâ u okviru Fonda; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedlogâ u okviru Fonda;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedlogâ; i |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedlogâ; i

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja. |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja.

ODJELJAK 5.

Praćenje, izvješćivanje i evaluacija

Pododjeljak 1.

Zajedničke odredbe

Članak 27.

Praćenje i izvješćivanje

1.   U skladu sa zahtjevima u pogledu izvješćivanja na temelju članka 41. stavka 3. prvog podstavka točke (h) podtočke iii. Financijske uredbe, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja informacije o ključnim pokazateljima uspješnosti navedenim u Prilogu V. ovoj Uredbi.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. radi izmjene Priloga V. kako bi se izvršile potrebne prilagodbe ključnih pokazatelja uspješnosti navedenih u tom prilogu.

3.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Fonda prema ostvarenju specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. navedeni su u Prilogu VIII. Za pokazatelje ostvarenja osnovne vrijednosti iznose nula. Ključne etape utvrđene za 2024. i ciljne vrijednosti utvrđene za 2029. kumulativne su.

4.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultatâ programa prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerni zahtjevi u pogledu izvješćivanja za primatelje sredstava Unije te, prema potrebi, za države članice.

5.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Fonda prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi izmijenila Prilog VIII., radi preispitivanja ili nadopune pokazatelja, kada se to smatra potrebnim, te kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju, među ostalim i u odnosu na informacije o projektima koje dostavljaju države članice. Svaka izmjena Priloga VIII. primjenjuje se samo na projekte odabrane nakon stupanja na snagu te izmjene.

Članak 28.

Izvješćivanje o tematskom instrumentu

Komisija izvješćuje o uporabi i raspodjeli tematskog instrumenta iz članka 8. među njegovim komponentama, među ostalim o potpori koja se pruža djelovanjima u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama u okviru djelovanjâ Unije. Kada Europski parlament, na temelju informacija koje su mu dostavljene, odluči dati preporuke o djelovanjima koja treba podupirati u okviru tematskog instrumenta, Komisija te preporuke nastoji uzeti u obzir.

Članak 29.

Evaluacija

1.   Komisija do 31. prosinca 2024. provodi evaluaciju ove Uredbe sredinom programskog razdoblja. Dodatno uz ono što je propisano u članku 45. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1060, u okviru evaluacije sredinom programskog razdoblja ocjenjuje se sljedeće:

| (a) | djelotvornost Fonda, uključujući napredak ostvaren prema postizanju njegovih ciljeva, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, a posebno godišnja izvješća o uspješnosti iz članka 30. te pokazatelje ostvarenja i pokazatelje rezultata iz Priloga VIII.; |
| --- | --- |

(a)

djelotvornost Fonda, uključujući napredak ostvaren prema postizanju njegovih ciljeva, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, a posebno godišnja izvješća o uspješnosti iz članka 30. te pokazatelje ostvarenja i pokazatelje rezultata iz Priloga VIII.;

| (b) | učinkovitost upotrebe sredstava dodijeljenih Fondu te učinkovitost mjera upravljanja i kontrole koje su uspostavljene za njegovu provedbu; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost upotrebe sredstava dodijeljenih Fondu te učinkovitost mjera upravljanja i kontrole koje su uspostavljene za njegovu provedbu;

| (c) | jesu li mjere navedene u Prilogu II. i dalje relevantne i primjerene; |
| --- | --- |

(c)

jesu li mjere navedene u Prilogu II. i dalje relevantne i primjerene;

| (d) | koordinacija, koherentnost i komplementarnost između djelovanja koja se podupiru u okviru Fonda i potpora koju pružaju drugi fondovi Unije; |
| --- | --- |

(d)

koordinacija, koherentnost i komplementarnost između djelovanja koja se podupiru u okviru Fonda i potpora koju pružaju drugi fondovi Unije;

| (e) | dodana vrijednost Unije u djelovanjima koja se provode u okviru Fonda. |
| --- | --- |

(e)

dodana vrijednost Unije u djelovanjima koja se provode u okviru Fonda.

U toj evaluaciji sredinom programskog razdoblja u obzir se uzimaju rezultati retrospektivne evaluacije učinaka Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020.

2.   Dodatno uz ono što je propisano u članku 45. stavku 2. Uredbe (EU) 2021/1060, retrospektivna evaluacija uključuje elemente navedene u stavku 1. ovog članka. Osim toga, evaluira se i učinak Fonda.

3.   Evaluacija sredinom programskog razdoblja i retrospektivna evaluacija provode se pravodobno kako bi mogle doprinijeti procesu donošenja odluka, među ostalim, prema potrebi, reviziji ove Uredbe.

4.   Komisija osigurava da evaluacije ne uključuju informacije čije širenje može ugroziti sigurnosne operacije.

5.   U okviru evaluacije sredinom programskog razdoblja i retrospektivne evaluacije Komisija posvećuje posebnu pozornost evaluaciji djelovanja provedenih s trećim zemljama, djelovanja provedenih u trećim zemljama ili djelovanja provedenih u vezi s trećim zemljama, u skladu s člankom 13. stavkom 11. i člankom 19.

Pododjeljak 2.

Pravila za podijeljeno upravljanje

Članak 30.

Godišnja izvješća o uspješnosti

1.   Do 15. veljače 2023. i do 15. veljače svake sljedeće godine do 2031., i uključujući tu godinu, države članice dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 41. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/1060.

Razdobljem izvješćivanja obuhvaćena je posljednja obračunska godina kako je definirana u članku 2. točki 29. Uredbe (EU) 2021/1060, koja prethodi godini dostavljanja izvješća. Izvješće dostavljeno do 15. veljače 2023. obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2021.

2.   U godišnjim izvješćima o uspješnosti posebice se navode informacije o sljedećem:

| (a) | napretku u provedbi programa države članice i ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u tom programu, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 42. Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(a)

napretku u provedbi programa države članice i ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u tom programu, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 42. Uredbe (EU) 2021/1060;

| (b) | svim problemima koji utječu na uspješnost programa države članice i djelovanju poduzetom za njihovo rješavanje, uključujući informacije o svim obrazloženim mišljenjima Komisije u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU- povezane s provedbom Fonda; |
| --- | --- |

(b)

svim problemima koji utječu na uspješnost programa države članice i djelovanju poduzetom za njihovo rješavanje, uključujući informacije o svim obrazloženim mišljenjima Komisije u pogledu postupka zbog povrede na temelju članka 258. UFEU- povezane s provedbom Fonda;

| (c) | komplementarnosti između djelovanja koja se podupiru u okviru Fonda i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije, posebno onih djelovanja koja se poduzimaju u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama; |
| --- | --- |

(c)

komplementarnosti između djelovanja koja se podupiru u okviru Fonda i potpore koja se pruža iz drugih fondova Unije, posebno onih djelovanja koja se poduzimaju u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama;

| (d) | doprinosu programa države članice provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova; |
| --- | --- |

(d)

doprinosu programa države članice provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova;

| (e) | provedbi djelovanja povezanih s komunikacijom i vidljivošću; |
| --- | --- |

(e)

provedbi djelovanja povezanih s komunikacijom i vidljivošću;

| (f) | ispunjenju primjenjivih uvjeta koji omogućuju provedbu i njihovoj primjeni tijekom cijelog programskog razdoblja, osobito usklađenost s temeljnim pravima; |
| --- | --- |

(f)

ispunjenju primjenjivih uvjeta koji omogućuju provedbu i njihovoj primjeni tijekom cijelog programskog razdoblja, osobito usklađenost s temeljnim pravima;

| (g) | provedbi projekata u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom. |
| --- | --- |

(g)

provedbi projekata u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom.

Godišnja izvješća o uspješnosti sadržavaju sažetak koji obuhvaća sve točke navedene u prvom podstavku ovog stavka. Komisija osigurava da se sažeci koje države članice dostave prevedu na sve službene jezike Unije i budu javno dostupni.

3.   Komisija može iznijeti opažanja o godišnjim izvješćima o uspješnosti u roku od dva mjeseca od datuma njihova primitka. Ako Komisija ne iznese opažanja do navedenog roka, izvješće se smatra prihvaćenim.

4.   Komisija na svojim internetskim stranicama navodi poveznice na internetske stranice iz članka 49. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1060.

5.   Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka Komisija donosi provedbeni akt kojim utvrđuje predložak za godišnje izvješće o uspješnosti. Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 33. stavka 2.

Članak 31.

Praćenje i izvješćivanje u okviru podijeljenog upravljanja

1.   Prilikom praćenja i izvješćivanja u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) 2021/1060, upotrebljavaju se, prema potrebi, kodovi za vrste intervencija utvrđeni u Prilogu VI. ovoj Uredbi. Radi suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima i radi osiguranja djelotvorne provedbe financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi izmijenila Prilog VI.

2.   Pokazatelji navedeni u Prilogu VIII. ovoj Uredbi upotrebljavaju se u skladu s člankom 16. stavkom 1. te člancima 22. i 42. Uredbe (EU) 2021/1060.

POGLAVLJE III.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 13. stavka 10., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 5. i članka 31. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2027.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 13. stavka 10., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 5. i članka 31. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 13. stavka 10., članka 16. stavka 5., članka 27. stavaka 2. i 5. ili članka 31. stavka 1. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 33.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor za fondove za unutarnje poslove uspostavljen člankom 32. Uredbe (EU) 2021/1148. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako odbor ne da mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

4.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.

Članak 34.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu djelovanja započetih na temelju Instrumenta za policiju Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020. („ISF policija”), koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 513/2014. Uredba (EU) br. 513/2014 nastavlja se primjenjivati na ta djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Iz financijske omotnice za Fond mogu se također pokriti troškovi tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni radi osiguravanja prijelaza između Fonda i mjera donesenih na temelju instrumenta ISF policija.

3.   U skladu s člankom 193. stavkom 2. drugim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, uzimajući u obzir odgodu stupanja na snagu ove Uredbe i kako bi se osigurao kontinuitet, tijekom ograničenog razdoblja, troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru na temelju ove Uredbe u okviru izravnog upravljanja i koja su već započela mogu se smatrati prihvatljivima od 1. siječnja 2021., čak i ako su ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ili zahtjeva za pomoć.

4.   Države članice mogu nakon 1. siječnja 2021. nastaviti podupirati projekt odabran i započet u okviru Uredbe (EU) br. 513/2014, u skladu s Uredbom (EU) br. 514/2014, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | projekt ima dvije faze s financijskog stajališta i dva revizijska traga; |
| --- | --- |

(a)

projekt ima dvije faze s financijskog stajališta i dva revizijska traga;

| (b) | ukupni trošak projekta premašuje 500 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

ukupni trošak projekta premašuje 500 000 EUR;

| (c) | plaćanja odgovornog tijela korisnicima za prvu fazu projekta uključena su u zahtjeve za plaćanje podnesene Komisiji u okviru Uredbe (EU) br. 514/2014, a rashodi za drugu fazu projekta uključeni su u zahtjeve za plaćanje u okviru Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(c)

plaćanja odgovornog tijela korisnicima za prvu fazu projekta uključena su u zahtjeve za plaćanje podnesene Komisiji u okviru Uredbe (EU) br. 514/2014, a rashodi za drugu fazu projekta uključeni su u zahtjeve za plaćanje u okviru Uredbe (EU) 2021/1060;

| (d) | druga faza projekta usklađena je s primjenjivim pravom i prihvatljiva za potporu iz Fonda u okviru ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(d)

druga faza projekta usklađena je s primjenjivim pravom i prihvatljiva za potporu iz Fonda u okviru ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060;

| (e) | države članice obvezuju se dovršiti projekt, učiniti ga operativnim i izvijestiti o njemu u godišnjem izvješću o uspješnosti koje se dostavlja do 15. veljače 2024. |
| --- | --- |

(e)

države članice obvezuju se dovršiti projekt, učiniti ga operativnim i izvijestiti o njemu u godišnjem izvješću o uspješnosti koje se dostavlja do 15. veljače 2024.

Odredbe ove Uredbe i Uredbe (EU) 2021/1060 primjenjuju se na drugu fazu projekta kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka.

Ovaj stavak primjenjuje se samo na projekte koji su odabrani u okviru podijeljenog upravljanja na temelju Uredbe (EU) br. 514/2014.

Članak 35.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

A. LOGAR

---

(1)  
  SL C 62, 15.2.2019., str. 189.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 14. lipnja 2021. (SL C 268, 6.7.2021., str. 1.). Stajalište Europskog parlamenta od 5. srpnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (vidjeti stranicu 48 ovoga Službenog lista).

4

(5)  Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere (SL L 234, 2.7.2021., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EU) br. 390/2014 (SL L 156, 5.5.2021., str. 1.).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/693 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Pravosuđe i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1382/2013 (SL L 156, 5.5.2021., str. 21.).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (SL L 166, 11.5.2021., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.).

12

(13)  
  SL L 433I, 22.12.2020., str. 28.

13

(14)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

18

(19)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

19

(20)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

20

(21)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

21

(22)  
  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

22

(23)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

23

(24)  Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil, migracije te integraciju i o Instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama (SL L 150, 20.5.2014., str. 112.).

24

(25)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

25

(26)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433I, 22.12.2020., str. 11.).

26

(27)  Odluka Vijeća 2009/902/PUP od 30. studenoga 2009. o osnivanju Europske mreže za sprečavanje kriminala (EUCPN) i stavljanju izvan snage Odluke 2001/427/PUP (SL L 321, 8.12.2009., str. 44.).

27

(28)  Okvirna odluka Vijeća 2008/841/PUP od 24. listopada 2008. o borbi protiv organiziranog kriminala (SL L 300, 11.11.2008., str. 42.).

28

(29)  Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.).

29

---

PRILOG I.

KRITERIJI ZA DODJELU SREDSTAVA PROGRAMIMA DRŽAVA ČLANICA

Proračunska sredstva iz članka 10. dodjeljuje se programima država članica kako slijedi:

| 1. | jednokratni fiksni iznos od 8 000 000 EUR dodjeljuje se svakoj državi članici na početku programskog razdoblja; |
| --- | --- |

1.

jednokratni fiksni iznos od 8 000 000 EUR dodjeljuje se svakoj državi članici na početku programskog razdoblja;

| 2. | preostala proračunska sredstva iz članka 10. raspodjeljuju se u skladu sa sljedećim kriterijima:






  (a) | 45 % tih preostalih proračunskih sredstava dodjeljuje se obrnuto razmjerno bruto domaćem proizvodu svake države članice (standard kupovne moći po stanovniku); |
| --- | --- | --- |

2.

preostala proračunska sredstva iz članka 10. raspodjeljuju se u skladu sa sljedećim kriterijima:

(a)

45 % tih preostalih proračunskih sredstava dodjeljuje se obrnuto razmjerno bruto domaćem proizvodu svake države članice (standard kupovne moći po stanovniku);

| (b) | 40 % tih preostalih proračunskih sredstava dodjeljuje se razmjerno broju stanovnika svake države članice; |
| --- | --- |

(b)

40 % tih preostalih proračunskih sredstava dodjeljuje se razmjerno broju stanovnika svake države članice;

| (c) | 15 % tih preostalih proračunskih sredstava dodjeljuje se razmjerno veličini državnog područja svake države članice. |
| --- | --- |

(c)

15 % tih preostalih proračunskih sredstava dodjeljuje se razmjerno veličini državnog područja svake države članice.

Početna dodjela preostalih proračunskih sredstava iz prvog stavka točke 2. temelji se na godišnjim statističkim podacima Komisije (Eurostat) koji obuhvaćaju godinu 2019. Za potrebe preispitivanja sredinom programskog razdoblja referentni iznosi temelje se na godišnjim statističkim podacima Komisije (Eurostat) koji obuhvaćaju godinu 2023. Ako država članica Komisiji (Eurostat) nije dostavila podatke za određenu godinu, Komisija može umjesto toga upotrijebiti najnovije raspoložive statističke podatke za tu državu članicu koji prethode dotičnoj godini.

---

PRILOG II.

PROVEDBENE MJERE

1.

| (a) | osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije u području sigurnosti, i to podupiranjem razmjene relevantnih informacija, primjerice putem okvira iz Prüma, evidencije podataka o putnicima u EU-u i sustava SIS II, među ostalim putem provedbe preporuka u okviru mehanizama kontrole kvalitete i mehanizama evaluacije, kao što su mehanizam za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine ili drugi mehanizmi kontrole kvalitete i mehanizmi evaluacije; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije u području sigurnosti, i to podupiranjem razmjene relevantnih informacija, primjerice putem okvira iz Prüma, evidencije podataka o putnicima u EU-u i sustava SIS II, među ostalim putem provedbe preporuka u okviru mehanizama kontrole kvalitete i mehanizama evaluacije, kao što su mehanizam za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine ili drugi mehanizmi kontrole kvalitete i mehanizmi evaluacije;

| (b) | uspostavu, prilagodbu i održavanje informacijskih sustava EU-a i decentraliziranih informacijskih sustava koji su važni za sigurnost, uključujući osiguravanje njihove interoperabilnosti, te razvoj odgovarajućih alata za uklanjanje utvrđenih nedostataka; |
| --- | --- |

(b)

uspostavu, prilagodbu i održavanje informacijskih sustava EU-a i decentraliziranih informacijskih sustava koji su važni za sigurnost, uključujući osiguravanje njihove interoperabilnosti, te razvoj odgovarajućih alata za uklanjanje utvrđenih nedostataka;

| (c) | povećanje aktivne upotrebe informacijskih sustava EU-a i decentraliziranih informacijskih sustava koji su važni za sigurnost, osiguravajući da se tim sustavima pružaju kvalitetni podaci; i |
| --- | --- |

(c)

povećanje aktivne upotrebe informacijskih sustava EU-a i decentraliziranih informacijskih sustava koji su važni za sigurnost, osiguravajući da se tim sustavima pružaju kvalitetni podaci; i

| (d) | podupiranje relevantnih nacionalnih mjera, uključujući međupovezanost nacionalnih baza podataka koje su važne za sigurnost i povezanost tih baza podataka s bazama podataka Unije kada je to predviđeno relevantnim pravnim osnovama, ako je to važno za provedbu specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. točki (a). |
| --- | --- |

(d)

podupiranje relevantnih nacionalnih mjera, uključujući međupovezanost nacionalnih baza podataka koje su važne za sigurnost i povezanost tih baza podataka s bazama podataka Unije kada je to predviđeno relevantnim pravnim osnovama, ako je to važno za provedbu specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. točki (a).

2.

| (a) | povećanje broja operacija kaznenog progona koje uključuju jednu ili više država članica, među ostalim, prema potrebi, operacije koje uključuju druge relevantne aktere, a posebice olakšavanjem i poboljšanjem upotrebe zajedničkih istražnih timova, zajedničkih patrola, potjera, tajnog praćenja i drugih mehanizama operativne suradnje u kontekstu ciklusa politika EU-a, s posebnim naglaskom na prekograničnim operacijama; |
| --- | --- |

(a)

povećanje broja operacija kaznenog progona koje uključuju jednu ili više država članica, među ostalim, prema potrebi, operacije koje uključuju druge relevantne aktere, a posebice olakšavanjem i poboljšanjem upotrebe zajedničkih istražnih timova, zajedničkih patrola, potjera, tajnog praćenja i drugih mehanizama operativne suradnje u kontekstu ciklusa politika EU-a, s posebnim naglaskom na prekograničnim operacijama;

| (b) | poboljšanje koordinacije i povećanje suradnje nadležnih tijela unutar država članica i među njima te s drugim relevantnim dionicima, primjerice preko mreža specijaliziranih nacionalnih jedinica, mreža i struktura za suradnju Unije i centara Unije; i |
| --- | --- |

(b)

poboljšanje koordinacije i povećanje suradnje nadležnih tijela unutar država članica i među njima te s drugim relevantnim dionicima, primjerice preko mreža specijaliziranih nacionalnih jedinica, mreža i struktura za suradnju Unije i centara Unije; i

| (c) | poboljšanje međuagencijske suradnje na razini Unije među državama članicama te između država članica i relevantnih tijela, ureda i agencija Unije, kao i suradnje na nacionalnoj razini među nadležnim tijelima u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

(c)

poboljšanje međuagencijske suradnje na razini Unije među državama članicama te između država članica i relevantnih tijela, ureda i agencija Unije, kao i suradnje na nacionalnoj razini među nadležnim tijelima u svakoj državi članici.

3.

| (a) | povećanje učestalosti osposobljavanja, vježbi i uzajamnog učenja, specijaliziranih programa razmjene i razmjene najboljih praksi unutar nadležnih tijela država članica i među njima, među ostalim na lokalnoj razini te s trećim zemljama i drugim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

(a)

povećanje učestalosti osposobljavanja, vježbi i uzajamnog učenja, specijaliziranih programa razmjene i razmjene najboljih praksi unutar nadležnih tijela država članica i među njima, među ostalim na lokalnoj razini te s trećim zemljama i drugim relevantnim dionicima;

| (b) | iskorištavanje sinergija objedinjavanjem resursa i znanja među državama članicama i drugih relevantnih aktera, uključujući civilno društvo, kao i razmjenom najboljih praksi među državama članicama, primjerice osnivanjem zajedničkih centara izvrsnosti, razvoja zajedničkih procjena rizika ili zajedničkih centara za operativnu potporu za zajedničke operacije; |
| --- | --- |

(b)

iskorištavanje sinergija objedinjavanjem resursa i znanja među državama članicama i drugih relevantnih aktera, uključujući civilno društvo, kao i razmjenom najboljih praksi među državama članicama, primjerice osnivanjem zajedničkih centara izvrsnosti, razvoja zajedničkih procjena rizika ili zajedničkih centara za operativnu potporu za zajedničke operacije;

| (c) | promicanje i razvoj mjera, zaštitnih mjera, mehanizama i najboljih praksi za ranu identifikaciju svjedoka, zviždača i žrtava kaznenih djela, njihovu zaštitu i potporu koja im se pruža te razvoj partnerstava između javnih tijela i ostalih relevantnih dionika u tu svrhu; |
| --- | --- |

(c)

promicanje i razvoj mjera, zaštitnih mjera, mehanizama i najboljih praksi za ranu identifikaciju svjedoka, zviždača i žrtava kaznenih djela, njihovu zaštitu i potporu koja im se pruža te razvoj partnerstava između javnih tijela i ostalih relevantnih dionika u tu svrhu;

| (d) | kupnju odgovarajuće opreme i uspostavu ili nadogradnju specijaliziranih objekata za osposobljavanje i ostale ključne infrastrukture važne za sigurnost u cilju jačanja pripravnosti, otpornosti, javne svijesti i primjerenog odgovora na sigurnosne prijetnje; i |
| --- | --- |

(d)

kupnju odgovarajuće opreme i uspostavu ili nadogradnju specijaliziranih objekata za osposobljavanje i ostale ključne infrastrukture važne za sigurnost u cilju jačanja pripravnosti, otpornosti, javne svijesti i primjerenog odgovora na sigurnosne prijetnje; i

| (e) | zaštitu kritične infrastrukture od incidenata povezanih sa sigurnošću otkrivanjem, procjenom i uklanjanjem ranjivosti. |
| --- | --- |

(e)

zaštitu kritične infrastrukture od incidenata povezanih sa sigurnošću otkrivanjem, procjenom i uklanjanjem ranjivosti.

---

PRILOG III.

PODRUČJE PRIMJENE POTPORE

U okviru njegovih ciljeva Fondom se mogu podupirati, među ostalim, sljedeće vrste djelovanja:

| (a) | uspostava, prilagodba i održavanje sustava IKT-a kojima se doprinosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe, osposobljavanje u području uporabe takvih sustava te testiranje i poboljšanje komponenata interoperabilnosti i kvalitete podataka takvih sustava; |
| --- | --- |

(a)

uspostava, prilagodba i održavanje sustava IKT-a kojima se doprinosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe, osposobljavanje u području uporabe takvih sustava te testiranje i poboljšanje komponenata interoperabilnosti i kvalitete podataka takvih sustava;

| (b) | praćenje provedbe prava Unije i ciljeva politike Unije u državama članicama u području informacijskih sustava koji su važni za sigurnost, uključujući zaštitu podataka, privatnost i sigurnost podataka; |
| --- | --- |

(b)

praćenje provedbe prava Unije i ciljeva politike Unije u državama članicama u području informacijskih sustava koji su važni za sigurnost, uključujući zaštitu podataka, privatnost i sigurnost podataka;

| (c) | operativna djelovanja u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a; |
| --- | --- |

(c)

operativna djelovanja u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a;

| (d) | djelovanja kojima se podupire učinkovit i koordiniran odgovor na krize te povezivanjem postojećih sektorskih sposobnosti, centara stručnosti i situacijskih centara, među ostalim onih za zdravlje, civilnu zaštitu, terorizam i kiberkriminalitet; |
| --- | --- |

(d)

djelovanja kojima se podupire učinkovit i koordiniran odgovor na krize te povezivanjem postojećih sektorskih sposobnosti, centara stručnosti i situacijskih centara, među ostalim onih za zdravlje, civilnu zaštitu, terorizam i kiberkriminalitet;

| (e) | djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija koje bi se mogle prenijeti u druge države članice, posebice projekata za ispitivanje i potvrđivanje ishoda istraživačkih projekata u području sigurnosti koje financira Unija; |
| --- | --- |

(e)

djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija koje bi se mogle prenijeti u druge države članice, posebice projekata za ispitivanje i potvrđivanje ishoda istraživačkih projekata u području sigurnosti koje financira Unija;

| (f) | djelovanja kojima se poboljšava otpornost u pogledu novih prijetnji, uključujući nezakonitu trgovinu na internetu, hibridne prijetnje, zlonamjernu upotrebu sustavâ bespilotnog zrakoplova te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje; |
| --- | --- |

(f)

djelovanja kojima se poboljšava otpornost u pogledu novih prijetnji, uključujući nezakonitu trgovinu na internetu, hibridne prijetnje, zlonamjernu upotrebu sustavâ bespilotnog zrakoplova te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje;

| (g) | pružanje potpore tematskim ili višetematskim mrežama specijaliziranih nacionalnih jedinica i nacionalnih kontaktnih točaka radi jačanja uzajamnog povjerenja, razmjene i širenja znanja, informacija, iskustva i najboljih praksi, objedinjavanja resursa i stručnosti u zajedničkim centrima izvrsnosti; |
| --- | --- |

(g)

pružanje potpore tematskim ili višetematskim mrežama specijaliziranih nacionalnih jedinica i nacionalnih kontaktnih točaka radi jačanja uzajamnog povjerenja, razmjene i širenja znanja, informacija, iskustva i najboljih praksi, objedinjavanja resursa i stručnosti u zajedničkim centrima izvrsnosti;

| (h) | obrazovanje i osposobljavanje osoblja i stručnjaka iz relevantnih tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela te upravnih agencija, uzimajući u obzir operativne potrebe i analize rizika, u suradnji s CEPOL-om i, ako je primjenjivo, Europskom mrežom za pravosudno osposobljavanje, uključujući obrazovanje i osposobljavanje o politikama prevencije s posebnim naglaskom na temeljnim pravima i nediskriminaciji; |
| --- | --- |

(h)

obrazovanje i osposobljavanje osoblja i stručnjaka iz relevantnih tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela te upravnih agencija, uzimajući u obzir operativne potrebe i analize rizika, u suradnji s CEPOL-om i, ako je primjenjivo, Europskom mrežom za pravosudno osposobljavanje, uključujući obrazovanje i osposobljavanje o politikama prevencije s posebnim naglaskom na temeljnim pravima i nediskriminaciji;

| (i) | suradnja s privatnim sektorom, primjerice u borbi protiv kiberkriminaliteta, radi izgradnje povjerenja i poboljšanja koordinacije, planiranje za nepredviđene situacije te razmjena i širenje informacija i najboljih praksi među javnim i privatnim akterima, među ostalim u području zaštite javnih prostora i kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

(i)

suradnja s privatnim sektorom, primjerice u borbi protiv kiberkriminaliteta, radi izgradnje povjerenja i poboljšanja koordinacije, planiranje za nepredviđene situacije te razmjena i širenje informacija i najboljih praksi među javnim i privatnim akterima, među ostalim u području zaštite javnih prostora i kritične infrastrukture;

| (j) | djelovanja kojima se osnažuju zajednice za razvoj lokalnih pristupa i politika prevencije te aktivnosti podizanja svijesti i komunikacijske aktivnosti među dionicima i općom javnošću o sigurnosnim politikama Unije; |
| --- | --- |

(j)

djelovanja kojima se osnažuju zajednice za razvoj lokalnih pristupa i politika prevencije te aktivnosti podizanja svijesti i komunikacijske aktivnosti među dionicima i općom javnošću o sigurnosnim politikama Unije;

| (k) | financiranje opreme, prijevoznih sredstava, komunikacijskih sustava te objekata koji su važni za sigurnost; |
| --- | --- |

(k)

financiranje opreme, prijevoznih sredstava, komunikacijskih sustava te objekata koji su važni za sigurnost;

| (l) | financiranje troška osoblja uključenog u djelovanja koja se podupiru iz Fonda ili djelovanja koja zahtijevaju sudjelovanje osoblja iz tehničkih razloga ili razloga povezanih sa sigurnošću. |
| --- | --- |

(l)

financiranje troška osoblja uključenog u djelovanja koja se podupiru iz Fonda ili djelovanja koja zahtijevaju sudjelovanje osoblja iz tehničkih razloga ili razloga povezanih sa sigurnošću.

---

PRILOG IV.

DJELOVANJA IZ ČLANKA 12. STAVKA 3. I ČLANKA 13. STAVKA 10.

1.

Projekti čiji je cilj sprečavanje i suzbijanje radikalizacije

2.

Projekti čiji je cilj poboljšanje interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a i nacionalnih sustava IKT-a, u mjeri u kojoj to predviđeno pravom Unije ili pravom država članica

3.

Projekti čiji je cilj borba protiv najvećih prijetnji u području teškog i organiziranog kriminala, u okviru operativnih djelovanja u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a

4.

Projekti čiji je cilj sprečavanje kiberkriminaliteta i borba protiv njega, posebice protiv seksualnog iskorištavanja djece na internetu i kaznenih djela u kojima je internet glavna platforma za prikupljanje dokaza

5.

Projekti čiji je cilj poboljšanje sigurnosti i otpornosti kritične infrastrukture

---

PRILOG V.

KLJUČNI POKAZATELJI USPJEŠNOSTI IZ ČLANKA 27. STAVKA 1.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a)

| 1. | Broj sustava IKT-a koji su postali interoperabilni u državama članicama/s informacijskim sustavima EU-a i decentraliziranim informacijskim sustavima koji su važni za sigurnost/s međunarodnim bazama podataka |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj upravnih jedinica koje su uspostavile nove ili prilagodile postojeće mehanizme/postupke/alate/smjernice za razmjenu informacija s drugim državama članicama/tijelima, uredima ili agencijama Unije/trećim zemljama/međunarodnim organizacijama |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj sudionika koji smatraju da je aktivnost osposobljavanja korisna za njihov rad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja |
| --- | --- |

4.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b)

| 5. | Procijenjena vrijednost zamrznute imovine u okviru prekograničnih operacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Količina nedopuštenih droga zaplijenjenih u okviru prekograničnih operacija, prema vrsti proizvoda (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Količina oružja zaplijenjenog u okviru prekograničnih operacija, prema vrsti oružja (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Broj upravnih jedinica koje su razvile/prilagodile postojeće mehanizme/postupke/alate/smjernice za suradnju s drugim državama članicama/tijelima, uredima ili agencijama Unije/trećim zemljama/međunarodnim organizacijama |
| --- | --- |

8.

| 9. | Broj članova osoblja uključenih u prekogranične operacije |
| --- | --- |

9.

| 10. | Broj provedenih preporuka iz schengenske evaluacije |
| --- | --- |

10.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (c)

| 11. | Broj inicijativa koje su razvijene/proširene radi sprečavanja radikalizacije |
| --- | --- |

11.

| 12. | Broj inicijativa koje su razvijene/proširene za zaštitu/potporu svjedocima i zviždačima |
| --- | --- |

12.

| 13. | Broj kritičnih infrastruktura/javnih prostora s novim/prilagođenim objektima koji štite od rizika povezanih sa sigurnošću |
| --- | --- |

13.

| 14. | Broj sudionika koji smatraju da je aktivnost osposobljavanja korisna za njihov rad |
| --- | --- |

14.

| 15. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon završetka aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Raščlamba prema vrsti droga (na temelju kategorija koje se upotrebljavaju u izvješćima o nedopuštenim drogama: Izvješće o tržištima droga u EU-u, Europsko izvješće o drogama i Statistički bilten EMCDDA-e):

| — | kanabis, |
| --- | --- |

—

kanabis,

| — | opioidi, uključujući heroin, |
| --- | --- |

—

opioidi, uključujući heroin,

| — | kokain, |
| --- | --- |

—

kokain,

| — | sintetičke droge, uključujući stimulanse amfetaminskog tipa (uključujući amfetamin i metamfetamin) i MDMA, |
| --- | --- |

—

sintetičke droge, uključujući stimulanse amfetaminskog tipa (uključujući amfetamin i metamfetamin) i MDMA,

| — | nove psihoaktivne tvari, |
| --- | --- |

—

nove psihoaktivne tvari,

| — | druge nedopuštene droge. |
| --- | --- |

—

druge nedopuštene droge.

(2)  Raščlamba prema vrsti oružja (na temelju postojećeg zakonodavstva, odnosno Direktive Vijeća 91/477/EEZ od 18. lipnja 1991. o nadzoru nabave i posjedovanja oružja. Predložene kategorije pojednostavnjene su u usporedbi s kategorijama navedenima u Prilogu I. Direktivi 91/477/EEZ te u skladu s kategorijama u Schengenskom informacijskom sustavu kojima se koriste nacionalna tijela):

| — | ratno oružje: automatsko oružje i teško vatreno oružje (protutenkovsko oružje, raketni bacači, minobacači itd.) |
| --- | --- |

—

ratno oružje: automatsko oružje i teško vatreno oružje (protutenkovsko oružje, raketni bacači, minobacači itd.)

| — | drugo kratko vatreno oružje: revolveri i pištolji (uključujući paradno i akustično oružje) |
| --- | --- |

—

drugo kratko vatreno oružje: revolveri i pištolji (uključujući paradno i akustično oružje)

| — | drugo dugo vatreno oružje: puške i sačmarice (uključujući paradno i akustično oružje). |
| --- | --- |

—

drugo dugo vatreno oružje: puške i sačmarice (uključujući paradno i akustično oružje).

---

PRILOG VI.

VRSTE INTERVENCIJA

TABLICA 1.: KODOVI ZA DIMENZIJU „PODRUČJE INTERVENCIJE”

| 001 | TER – Borba protiv financiranja terorizma |
| --- | --- |
| 002 | TER – Sprečavanje i suzbijanje radikalizacije |
| 003 | TER – Zaštita i otpornost javnih prostora i drugih lakih meta |
| 004 | TER – Zaštita i otpornost kritične infrastrukture |
| 005 | TER – Kemijska, biološka, radioaktivna, nuklearna |
| 006 | TER – Eksplozivi |
| 007 | TER – Upravljanje krizama |
| 008 | TER – Ostalo |
| 009 | OC – Korupcija |
| 010 | OC – Gospodarski i financijski kriminal |
| 011 | OC – Pranje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom |
| 012 | OC – Droga |
| 013 | OC – Trgovina vatrenim oružjem |
| 014 | OC – Nezakonita trgovina kulturnim dobrima |
| 015 | OC – Trgovina ljudima |
| 016 | OC – Krijumčarenje migranata |
| 017 | OC – Kaznena djela protiv okoliša |
| 018 | OC – Organizirani kriminal u vezi s imovinom |
| 019 | OC – Ostalo |
| 020 | CC – Kiberkriminalitet – ostalo |
| 021 | CC – Kiberkriminalitet – prevencija |
| 022 | CC – Kiberkriminalitet – olakšavanje istraga |
| 023 | CC – Kiberkriminalitet – pomoć žrtvama |
| 024 | CC – Seksualno iskorištavanje djece – prevencija |
| 025 | CC – Seksualno iskorištavanje djece – olakšavanje istraga |
| 026 | CC – Seksualno iskorištavanje djece – pomoć žrtvama |
| 027 | CC – Seksualno iskorištavanje djece, uključujući distribuciju slika zlostavljanja djece i dječje pornografije |
| 028 | CC – Ostalo |
| 029 | GEN – Razmjena informacija |
| 030 | GEN – Policijska ili međuagencijska suradnja (carina, službenici graničnog nadzora, obavještajne službe) |
| 031 | GEN – Forenzika |
| 032 | GEN – Potpora žrtvama |
| 033 | GEN – Operativna potpora |
| 034 | TA – Tehnička pomoć – informiranje i komunikacija |
| 035 | TA – Tehnička pomoć – priprema, provedba, praćenje i kontrola |
| 036 | TA – Tehnička pomoć – evaluacija i studije, prikupljanje podataka |
| 037 | TA – Tehnička pomoć – izgradnja kapaciteta |

001

TER – Borba protiv financiranja terorizma

002

TER – Sprečavanje i suzbijanje radikalizacije

003

TER – Zaštita i otpornost javnih prostora i drugih lakih meta

004

TER – Zaštita i otpornost kritične infrastrukture

005

TER – Kemijska, biološka, radioaktivna, nuklearna

006

TER – Eksplozivi

007

TER – Upravljanje krizama

008

TER – Ostalo

009

OC – Korupcija

010

OC – Gospodarski i financijski kriminal

011

OC – Pranje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom

012

OC – Droga

013

OC – Trgovina vatrenim oružjem

014

OC – Nezakonita trgovina kulturnim dobrima

015

OC – Trgovina ljudima

016

OC – Krijumčarenje migranata

017

OC – Kaznena djela protiv okoliša

018

OC – Organizirani kriminal u vezi s imovinom

019

OC – Ostalo

020

CC – Kiberkriminalitet – ostalo

021

CC – Kiberkriminalitet – prevencija

022

CC – Kiberkriminalitet – olakšavanje istraga

023

CC – Kiberkriminalitet – pomoć žrtvama

024

CC – Seksualno iskorištavanje djece – prevencija

025

CC – Seksualno iskorištavanje djece – olakšavanje istraga

026

CC – Seksualno iskorištavanje djece – pomoć žrtvama

027

CC – Seksualno iskorištavanje djece, uključujući distribuciju slika zlostavljanja djece i dječje pornografije

028

CC – Ostalo

029

GEN – Razmjena informacija

030

GEN – Policijska ili međuagencijska suradnja (carina, službenici graničnog nadzora, obavještajne službe)

031

GEN – Forenzika

032

GEN – Potpora žrtvama

033

GEN – Operativna potpora

034

TA – Tehnička pomoć – informiranje i komunikacija

035

TA – Tehnička pomoć – priprema, provedba, praćenje i kontrola

036

TA – Tehnička pomoć – evaluacija i studije, prikupljanje podataka

037

TA – Tehnička pomoć – izgradnja kapaciteta

TABLICA 2.: KODOVI ZA DIMENZIJU „VRSTA DJELOVANJA”

| 001 | Sustavi IKT-a, interoperabilnost, kvaliteta podataka (osim opreme) |
| --- | --- |
| 002 | Mreže, centri izvrsnosti, strukture za suradnju, zajednička djelovanja i operacije |
| 003 | Zajednički istražni timovi ili ostale zajedničke operacije |
| 004 | Upućivanje ili raspoređivanje stručnjaka |
| 005 | Osposobljavanje |
| 006 | Razmjena najboljih praksi, radionice, konferencije, događaji, kampanje za podizanje svijesti, komunikacijske aktivnosti |
| 007 | Studije, pilot-projekti, procjene rizika |
| 008 | Oprema |
| 009 | Prijevozna sredstva |
| 010 | Zgrade, objekti |
| 011 | Raspoređivanje ili drugi način praćenja istraživačkih projekata |

001

Sustavi IKT-a, interoperabilnost, kvaliteta podataka (osim opreme)

002

Mreže, centri izvrsnosti, strukture za suradnju, zajednička djelovanja i operacije

003

Zajednički istražni timovi ili ostale zajedničke operacije

004

Upućivanje ili raspoređivanje stručnjaka

005

Osposobljavanje

006

Razmjena najboljih praksi, radionice, konferencije, događaji, kampanje za podizanje svijesti, komunikacijske aktivnosti

007

Studije, pilot-projekti, procjene rizika

008

Oprema

009

Prijevozna sredstva

010

Zgrade, objekti

011

Raspoređivanje ili drugi način praćenja istraživačkih projekata

TABLICA 3.: KODOVI ZA DIMENZIJU „PROVEDBA”

| 001 | Djelovanja obuhvaćena člankom 12. stavkom 1. |
| --- | --- |
| 002 | Posebna djelovanja |
| 003 | Djelovanja navedena u Prilogu IV. |
| 004 | Operativna potpora |
| 005 | Hitna pomoć iz članka 25. |

001

Djelovanja obuhvaćena člankom 12. stavkom 1.

002

Posebna djelovanja

003

Djelovanja navedena u Prilogu IV.

004

Operativna potpora

005

Hitna pomoć iz članka 25.

TABLICA 4.: KODOVI ZA DIMENZIJU „POSEBNE TEME”

| 001 | Suradnja s trećim zemljama |
| --- | --- |
| 002 | Djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama |
| 003 | Provedba preporuka iz schengenske evaluacije u području policijske suradnje |
| 004 | Ništa od navedenog |

001

Suradnja s trećim zemljama

002

Djelovanja u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama

003

Provedba preporuka iz schengenske evaluacije u području policijske suradnje

004

Ništa od navedenog

---

PRILOG VII.

RASHODI PRIHVATLJIVI ZA OPERATIVNU POTPORU

1.

| (a) | održavanje službe za pomoć korisnicima za EU-ove i, prema potrebi, nacionalne sustave IKT-a važne za sigurnost koji doprinose ostvarenju ciljeva ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

održavanje službe za pomoć korisnicima za EU-ove i, prema potrebi, nacionalne sustave IKT-a važne za sigurnost koji doprinose ostvarenju ciljeva ove Uredbe;

| (b) | troškove osoblja koje doprinosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

troškove osoblja koje doprinosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe.

2.

| (a) | održavanje tehničke opreme ili prijevoznih sredstava koja se upotrebljavaju za djelovanja u području sprečavanja, otkrivanja i istrage teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom; |
| --- | --- |

(a)

održavanje tehničke opreme ili prijevoznih sredstava koja se upotrebljavaju za djelovanja u području sprečavanja, otkrivanja i istrage teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom;

| (b) | troškove osoblja koje doprinosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

troškove osoblja koje doprinosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe.

3.

| (a) | održavanje tehničke opreme ili prijevoznih sredstava koja se upotrebljavaju za djelovanja u području sprečavanja, otkrivanja i istrage teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom; |
| --- | --- |

(a)

održavanje tehničke opreme ili prijevoznih sredstava koja se upotrebljavaju za djelovanja u području sprečavanja, otkrivanja i istrage teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom;

| (b) | troškove osoblja koje doprinosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

troškove osoblja koje doprinosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe.

4.

Rashodi koji se odnose na djelovanja koja nisu prihvatljiva na temelju članka 5. stavka 5. nisu obuhvaćena.

---

PRILOG VIII.

POKAZATELJI OSTVARENJA I POKAZATELJI REZULTATA IZ ČLANKA 27. STAVKA 3.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a)

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj sudionika u aktivnostima osposobljavanja |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj sastanaka stručnjaka/radionica/studijskih posjeta |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj uspostavljenih/prilagođenih/održavanih sustava IKT-a |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj kupljenih predmeta opreme |
| --- | --- |

4.

Pokazatelji rezultata

| 5. | Broj sustava IKT-a koji su postali interoperabilni u državama članicama/s informacijskim sustavima EU-a i decentraliziranim informacijskim sustavima koji su važni za sigurnost/s međunarodnim bazama podataka |
| --- | --- |

5.

| 6. | Broj upravnih jedinica koje su uspostavile nove ili prilagodile postojeće mehanizme/postupke/alate/smjernice za razmjenu informacija s drugim državama članicama/tijelima, uredima ili agencijama Unije/trećim zemljama/međunarodnim organizacijama |
| --- | --- |

6.

| 7. | Broj sudionika koji smatraju da je osposobljavanje korisno za njihov rad |
| --- | --- |

7.

| 8. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja |
| --- | --- |

8.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b)

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj prekograničnih operacija, uz zasebno navođenje:






  1.1 | broja zajedničkih istražnih timova |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

broja zajedničkih istražnih timova

| 1.2 | broja operativnih djelovanja u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a |
| --- | --- |

1.2

broja operativnih djelovanja u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a

| 2. | Broj sastanaka stručnjaka/radionica/studijskih posjeta/zajedničkih vježbi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj kupljenih predmeta opreme |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj prijevoznih sredstava kupljenih za prekogranične operacije |
| --- | --- |

4.

Pokazatelji rezultata

| 5. | Procijenjena vrijednost zamrznute imovine u okviru prekograničnih operacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Količina nedopuštenih droga zaplijenjenih u okviru prekograničnih operacija, prema vrsti proizvoda (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Količina oružja zaplijenjenog u okviru prekograničnih operacija, prema vrsti oružja (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Broj upravnih jedinica koje su razvile/prilagodile postojeće mehanizme/postupke/alate/smjernice za suradnju s drugim državama članicama/tijelima, uredima ili agencijama Unije/trećim zemljama/međunarodnim organizacijama |
| --- | --- |

8.

| 9. | Broj članova osoblja uključenih u prekogranične operacije |
| --- | --- |

9.

| 10. | Broj provedenih preporuka iz schengenske evaluacije |
| --- | --- |

10.

Specifični cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (c)

Pokazatelji ostvarenja

| 1. | Broj sudionika u aktivnostima osposobljavanja |
| --- | --- |

1.

| 2. | Broj programa razmjene/radionica/studijskih posjeta |
| --- | --- |

2.

| 3. | Broj kupljenih predmeta opreme |
| --- | --- |

3.

| 4. | Broj kupljenih prijevoznih sredstava |
| --- | --- |

4.

| 5. | Broj predmeta infrastrukture/objekata važnih za sigurnost/alata/mehanizama koji su izgrađeni/kupljeni/ažurirani |
| --- | --- |

5.

| 6. | Broj projekata za sprečavanje kriminala |
| --- | --- |

6.

| 7. | Broj projekata za pomoć žrtvama kaznenih djela |
| --- | --- |

7.

| 8. | Broj žrtava kaznenih djela kojima je pružena pomoć |
| --- | --- |

8.

Pokazatelji rezultata

| 9. | Broj inicijativa koje su razvijene/proširene radi sprečavanja radikalizacije |
| --- | --- |

9.

| 10. | Broj inicijativa koje su razvijene/proširene za zaštitu/potporu svjedocima i zviždačima |
| --- | --- |

10.

| 11. | Broj kritičnih infrastruktura/javnih prostora s novim/prilagođenim objektima koji štite od rizika povezanih sa sigurnošću |
| --- | --- |

11.

| 12. | Broj sudionika koji smatraju da je aktivnost osposobljavanja korisna za njihov rad |
| --- | --- |

12.

| 13. | Broj sudionika koji tri mjeseca nakon završetka aktivnosti osposobljavanja izvijeste da se koriste vještinama i kompetencijama stečenima tijekom te aktivnosti osposobljavanja |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Raščlamba prema vrsti droga (na temelju kategorija koje se upotrebljavaju u izvješćima o nedopuštenim drogama: Izvješće o tržištima droga u EU-u, Europsko izvješće o drogama i Statistički bilten EMCDDA-e):

| — | kanabis, |
| --- | --- |

—

kanabis,

| — | opioidi, uključujući heroin, |
| --- | --- |

—

opioidi, uključujući heroin,

| — | kokain, |
| --- | --- |

—

kokain,

| — | sintetičke droge, uključujući stimulanse amfetaminskog tipa (uključujući amfetamin i metamfetamin) i MDMA, |
| --- | --- |

—

sintetičke droge, uključujući stimulanse amfetaminskog tipa (uključujući amfetamin i metamfetamin) i MDMA,

| — | nove psihoaktivne tvari, |
| --- | --- |

—

nove psihoaktivne tvari,

| — | druge nedopuštene droge. |
| --- | --- |

—

druge nedopuštene droge.

(2)  Raščlamba prema vrsti oružja (na temelju postojećeg zakonodavstva, odnosno Direktive Vijeća 91/477/EEZ od 18. lipnja 1991. o nadzoru nabave i posjedovanja oružja. Predložene kategorije pojednostavnjene su u usporedbi s kategorijama navedenima u Prilogu I. Direktivi 91/477/EEZ te u skladu s kategorijama u Schengenskom informacijskom sustavu kojima se koriste nacionalna tijela):

| — | ratno oružje: automatsko oružje i teško vatreno oružje (protutenkovsko oružje, raketni bacači, minobacači itd.), |
| --- | --- |

—

ratno oružje: automatsko oružje i teško vatreno oružje (protutenkovsko oružje, raketni bacači, minobacači itd.),

| — | drugo kratko vatreno oružje: revolveri i pištolji (uključujući paradno i akustično oružje), |
| --- | --- |

—

drugo kratko vatreno oružje: revolveri i pištolji (uključujući paradno i akustično oružje),

| — | drugo dugo vatreno oružje: puške i sačmarice (uključujući paradno i akustično oružje). |
| --- | --- |

—

drugo dugo vatreno oružje: puške i sačmarice (uključujući paradno i akustično oružje).

---