# Úradný vestník L 284/2021

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 284 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 649. augusta 2021 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 284

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 649. augusta 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1308 z 28. apríla 2021, ktorým sa menia prílohy I a II k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1629, pokiaľ ide o pozmenenie zoznamu vnútrozemských vodných ciest Únie a minimálne technické požiadavky uplatniteľné na plavidlá | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1309 z 2. augusta 2021, ktorým sa do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Värmländskt skrädmjöl (CHZO)] | 14 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1310 zo 6. augusta 2021, ktorým sa opravujú určité jazykové znenia nariadenia (EÚ) č. 1178/2011, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa posádky civilného letectva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (
  1
  ) | 15 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1311 z 30. júla 2021 o uznaní subjektu Hrvatski Registar Brodova (Chorvátsky register lodnej dopravy) za klasifikačnú spoločnosť pre lode vnútrozemskej plavby v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1629 | 17 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1308 z 28. apríla 2021, ktorým sa menia prílohy I a II k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1629, pokiaľ ide o pozmenenie zoznamu vnútrozemských vodných ciest Únie a minimálne technické požiadavky uplatniteľné na plavidlá

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1309 z 2. augusta 2021, ktorým sa do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Värmländskt skrädmjöl (CHZO)]

14

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1310 zo 6. augusta 2021, ktorým sa opravujú určité jazykové znenia nariadenia (EÚ) č. 1178/2011, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa posádky civilného letectva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (
  1
  )

1

15

ROZHODNUTIA

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1311 z 30. júla 2021 o uznaní subjektu Hrvatski Registar Brodova (Chorvátsky register lodnej dopravy) za klasifikačnú spoločnosť pre lode vnútrozemskej plavby v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1629

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 9.8.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 284/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1308

z 28. apríla 2021,

ktorým sa menia prílohy I a II k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1629, pokiaľ ide o pozmenenie zoznamu vnútrozemských vodných ciest Únie a minimálne technické požiadavky uplatniteľné na plavidlá

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1629 zo 14. septembra 2016, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na lode vnútrozemskej plavby, ktorou sa mení smernica 2009/100/ES a ktorou sa zrušuje smernica 2006/87/ES (1), a najmä na jej článok 4 ods. 2 a článok 31 ods. 1,

keďže:

| (1) | Smernicou (EÚ) 2016/1629 sa stanovil harmonizovaný systém vydávania technických osvedčení lodiam vnútrozemskej plavby, ktoré spĺňajú jednotné technické požiadavky. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou (EÚ) 2016/1629 sa stanovil harmonizovaný systém vydávania technických osvedčení lodiam vnútrozemskej plavby, ktoré spĺňajú jednotné technické požiadavky.

| (2) | Príloha I k smernici (EÚ) 2016/1629 obsahuje zoznam vnútrozemských vodných ciest Únie geograficky rozdelených na zóny 1, 2 a 3. |
| --- | --- |

(2)

Príloha I k smernici (EÚ) 2016/1629 obsahuje zoznam vnútrozemských vodných ciest Únie geograficky rozdelených na zóny 1, 2 a 3.

| (3) | Rozdelenie vodných ciest do zón určuje vzhľadom na vodné cesty na svojom území členský štát. |
| --- | --- |

(3)

Rozdelenie vodných ciest do zón určuje vzhľadom na vodné cesty na svojom území členský štát.

| (4) | Klasifikáciu vodných ciest (vrátane doplnenia a vypustenia vodných ciest) možno pozmeniť na žiadosť dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

(4)

Klasifikáciu vodných ciest (vrátane doplnenia a vypustenia vodných ciest) možno pozmeniť na žiadosť dotknutého členského štátu.

| (5) | Francúzska republika 15. mája 2018 požiadala o pozmenenie zoznamu vodných ciest v zóne 1 na svojom území. Záznam v prílohe I vzťahujúci sa na zónu 1 únijných vnútrozemských vodných ciest by sa zodpovedajúcim spôsobom mal pozmeniť a mala by sa doplniť zóna 1 vo Francúzsku. |
| --- | --- |

(5)

Francúzska republika 15. mája 2018 požiadala o pozmenenie zoznamu vodných ciest v zóne 1 na svojom území. Záznam v prílohe I vzťahujúci sa na zónu 1 únijných vnútrozemských vodných ciest by sa zodpovedajúcim spôsobom mal pozmeniť a mala by sa doplniť zóna 1 vo Francúzsku.

| (6) | Švédske kráľovstvo 9. júla 2019 požiadalo o pozmenenie zoznamu vodných ciest v zónach 1, 2 a 3 na svojom území a doplnenie dodatočných švédskych vnútrozemských vodných ciest v zónach 1, 2 a 3. |
| --- | --- |

(6)

Švédske kráľovstvo 9. júla 2019 požiadalo o pozmenenie zoznamu vodných ciest v zónach 1, 2 a 3 na svojom území a doplnenie dodatočných švédskych vnútrozemských vodných ciest v zónach 1, 2 a 3.

| (7) | Vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Únie by sa príloha I mala pozmeniť a mali by sa z nej vypustiť všetky odkazy na vnútrozemské vodné cesty na jeho území. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Únie by sa príloha I mala pozmeniť a mali by sa z nej vypustiť všetky odkazy na vnútrozemské vodné cesty na jeho území.

| (8) | V prílohe II k smernici (EÚ) 2016/1629 sa uvádza, že technické požiadavky platné pre plavidlá sú požiadavky stanovené v norme ES-TRIN 2019/1. |
| --- | --- |

(8)

V prílohe II k smernici (EÚ) 2016/1629 sa uvádza, že technické požiadavky platné pre plavidlá sú požiadavky stanovené v norme ES-TRIN 2019/1.

| (9) | Opatrenia Únie v odvetví vnútrozemskej plavby by mali byť zamerané na zabezpečenie jednotnosti pri tvorbe technických požiadaviek na lode vnútrozemskej plavby v Únii. |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia Únie v odvetví vnútrozemskej plavby by mali byť zamerané na zabezpečenie jednotnosti pri tvorbe technických požiadaviek na lode vnútrozemskej plavby v Únii.

| (10) | Európsky výbor pre vypracovanie noriem v oblasti vnútrozemskej plavby (CESNI) bol zriadený 3. júna 2015 v rámci Ústrednej komisie pre plavbu na Rýne (CCNR) s cieľom vypracovať technické normy pre vnútrozemskú plavbu v rôznych oblastiach, najmä pokiaľ ide o lode, informačné technológie a posádku. |
| --- | --- |

(10)

Európsky výbor pre vypracovanie noriem v oblasti vnútrozemskej plavby (CESNI) bol zriadený 3. júna 2015 v rámci Ústrednej komisie pre plavbu na Rýne (CCNR) s cieľom vypracovať technické normy pre vnútrozemskú plavbu v rôznych oblastiach, najmä pokiaľ ide o lode, informačné technológie a posádku.

| (11) | CESNI na svojom zasadnutí 13. októbra 2020 prijal novú európsku normu stanovujúcu technické požiadavky na lode vnútrozemskej plavby, konkrétne ES-TRIN 2021/1 (2). Norma ES-TRIN stanovuje jednotné technické požiadavky potrebné na zaistenie bezpečnosti lodí vnútrozemskej plavby. Obsahuje ustanovenia týkajúce sa stavby lodí, výstroja a vybavenia lodí vnútrozemskej plavby, osobitné ustanovenia týkajúce sa konkrétnych kategórií lodí, napríklad osobných lodí, tlačných zostáv a kontajnerových lodí, ustanovenia týkajúce sa zariadení automatického identifikačného systému, ustanovenia týkajúce sa identifikácie lode, vzoru osvedčení a registra, prechodné ustanovenia, ako aj pokyny na uplatňovanie technickej normy. |
| --- | --- |

(11)

CESNI na svojom zasadnutí 13. októbra 2020 prijal novú európsku normu stanovujúcu technické požiadavky na lode vnútrozemskej plavby, konkrétne ES-TRIN 2021/1 (2). Norma ES-TRIN stanovuje jednotné technické požiadavky potrebné na zaistenie bezpečnosti lodí vnútrozemskej plavby. Obsahuje ustanovenia týkajúce sa stavby lodí, výstroja a vybavenia lodí vnútrozemskej plavby, osobitné ustanovenia týkajúce sa konkrétnych kategórií lodí, napríklad osobných lodí, tlačných zostáv a kontajnerových lodí, ustanovenia týkajúce sa zariadení automatického identifikačného systému, ustanovenia týkajúce sa identifikácie lode, vzoru osvedčení a registra, prechodné ustanovenia, ako aj pokyny na uplatňovanie technickej normy.

| (12) | Príloha II k smernici (EÚ) 2016/1629 by sa teda mala pozmeniť tak, aby sa v nej stanovovalo, že technické požiadavky platné pre plavidlá sú požiadavky stanovené v norme ES-TRIN 2021/1, a mala by sa uplatňovať od 1. januára 2022. |
| --- | --- |

(12)

Príloha II k smernici (EÚ) 2016/1629 by sa teda mala pozmeniť tak, aby sa v nej stanovovalo, že technické požiadavky platné pre plavidlá sú požiadavky stanovené v norme ES-TRIN 2021/1, a mala by sa uplatňovať od 1. januára 2022.

| (13) | Smernica (EÚ) 2016/1629 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(13)

Smernica (EÚ) 2016/1629 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Smernica (EÚ) 2016/1629 sa mení takto:

| 1. | príloha I sa nahrádza textom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

1.

príloha I sa nahrádza textom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu;

| 2. | príloha II sa nahrádza textom uvedeným v prílohe II k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

2.

príloha II sa nahrádza textom uvedeným v prílohe II k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 bod 2 sa uplatňuje od 1. januára 2022.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 28. apríla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 252, 16.9.2016, s. 118.

1

(2)  Uznesenie CESNI 2020-II-1.

2

---

PRÍLOHA I

„PRÍLOHA I

ZOZNAM VNÚTROZEMSKÝCH VODNÝCH CIEST ÚNIE GEOGRAFICKY ROZDELENÝCH NA ZÓNY 1, 2 A 3

KAPITOLA 1

Zóna 1

Francúzsko

Po prúde od priečnej hranice mora v ústiach Seiny, Loiry, Girondy a Rhôny

Nemecko

| Ems | od línie spájajúcej bývalý maják Greetsiel a západnú prístavnú hrádzu prístavného vstupu v Eemshaven smerom na voľné more až po severnú zemepisnú šírku 53° 30′ a východnú zemepisnú dĺžku 6° 45′, t. j. mierne smerom na voľné more od člnovej oblasti pre prepravcov suchých nákladov v Alte Ems (1) |
| --- | --- |

Ems

od línie spájajúcej bývalý maják Greetsiel a západnú prístavnú hrádzu prístavného vstupu v Eemshaven smerom na voľné more až po severnú zemepisnú šírku 53° 30′ a východnú zemepisnú dĺžku 6° 45′, t. j. mierne smerom na voľné more od člnovej oblasti pre prepravcov suchých nákladov v Alte Ems (1)

Poľsko

Časť Pomoranskej zátoky smerom na juh od línie spájajúcej Severný Perd na ostrove Rujana a maják Niechorze.

Časť Gdanskej zátoky smerom na juh od línie spájajúcej maják Hel a vstupnú bóju prístavu Baltijsk.

Švédsko

Jazero Vänern, ktoré je z juhu ohraničené rovnobežkou prechádzajúcou cez maják Bastungsgrunden.

Jazero Vättern

Brofjorden – Donsö

Oblasť ohraničená pevninou alebo hranicou zóny 2 alebo 3 a líniou prebiehajúcou od najjužnejšieho bodu Grötö po najzápadnejší bod ostrova Gåsö, najsevernejší bod Hermanö, Hermanö huvud (hlava Hermanö), Vedholmen, Danholmen, centrum Mollön, svetelný stožiar Räbbehuvud, dolný svetelný stožiar v Sankt Olov, najjuhovýchodnejší bod Flatholmen, svetelný stožiar Åstol, svetelný stožiar Marstrand, svetelný stožiar Sälö, dolný svetelný stožiar Kågholmen, svetelný stožiar Tynneskär, svetelný stožiar Buskärs Knöte a horný svetelný stožiar Rivö po svetelný stožiar Rivö.

Severný Öregrundsgrepen

Oblasť medzi pevninou a Gräsö, ohraničená na severe rovnobežkou prechádzajúcou cez svetelný stožiar Engelska grundet a na juhu rovnobežkou prechádzajúcou cez horné navigačné svetlo Öregrund.

Söderarm – Sandhamn

Oblasť ohraničená hranicou zóny 2 a líniou od navigačného svetla Tyvö po svetelný stožiar Söderarm, horné navigačné svetlo pilotného prístavu Söderarm a svetelný stožiar Prästkobben po maják Korsö.

Jungfrufjärden

Oblasť ohraničená pevninou alebo hranicou zóny 2 a líniou prebiehajúcou od najzápadnejšieho bodu Nämdö po najzápadnejší bod Mörtö-Bunsö po maják Ornöhuvud.

Mysingen – Landsort

Oblasť ohraničená hranicou zóny 2 a líniou od svetelného stožiara Utö cez najjužnejší bod Nåttarö, svetelný stožiar Måsknuv a svetelný stožiar Viksten po svetelný stožiar v Landsort.

Landsort – Arkö

Oblasť ohraničená pevninou alebo hranicami zóny 2 alebo 3 a líniou od svetelného stožiara Landsort po najjužnejší bod Enskär a svetelný stožiar v Norra Kränkan po Marö kupa.

Zátoka Valdemarsviken a súostrovie Gryt

Oblasť ohraničená pevninou alebo hranicami zóny 2 a líniou od majáku Gubbö kupa po svetelný stožiar v Häradsskär a svetelný stožiar v Hägerökarten po najjužnejší bod Kvädö.

Severná úžina Kalmar – Västervik

Oblasť ohraničená pevninou a líniou od Hallmare Skackel po svetelný stožiar Aleskär, svetelný stožiar Idö, svetelný stožiar Idö Stångskär, svetelný stožiar Strupö Ljungskär, pozíciu N 57 20,0 E016 48,0, a západnú kardinálnu tyčovú bóju Enerumsgrund po najsevernejší bod ostrova Öland a ďalej pozdĺž severozápadného pobrežia Öland a na juhu rovnobežkou N 56 51,00.

Južná úžina Kalmar

Oblasť medzi pevninou a Öland, ohraničená na severe líniou od bodu Dunö (na pevnine) po Beijerhamn na ostrove Öland a na juhu rovnobežkou N 56 15,00.

Zóna 2

Česká republika

Priehradná nádrž Lipno

Nemecko

| Ems | od línie vstup do prístavu, Papenburg – bývalá čerpacia stanica, Diemen – otvor hrádze pri Halte, vedúcej cez Ems, až po líniu bývalý maják Greetsiel – západné mólo prístavného vstupu, Eemshaven |
| --- | --- |
| Jade | do priestoru ohraničeného líniou bývalé krížové svetlo, Schillig – kostolná veža, Langwarden |
| Weser | od severozápadnej hrany železničného mosta v Brémach po líniu kostolná veža, Langwarden – kostolná veža, Kappele vrátane vedľajších ramien Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm a Schweiburg |
| Labe s riekami Bütztflether
  Süderelbe (od kilometra 0,69 po ústie do Labe), Ruthenstrom (od kilometra 3,75 po ústie do Labe),
  Wischhafener Süderelbe (od kilometra 8,03 po ústie do Labe) | od dolnej hranice prístavu Hamburg po líniu svetelný maják Döse – západný okraj hrádze Friedrichskoog (Dieksand) vrátane prítokov Nebenelbe a Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau a Stör (pri všetkých od ústia po hrádzu) |
| Meldorfer Bucht | vnútri priestoru ohraničeného líniou západný okraj hrádze Friedrichskoog (Dieksand) – západné čelo prístavnej hrádze Büsum |
| Eider | od ústia Gieselauského kanála (km 22,64) po líniu stred ochrannej budovy (Tränke) – kostolná veža, Vollerwiek |
| Gieselauský kanál | od ústia do rieky Eider po ústie do Severomorsko-baltského prieplavu |
| Flensburger Förde | vnútri priestoru ohraničeného líniou maják Kegnäs-Birknack a na sever od hranice medzi Nemeckom a Dánskom vo Flensburger Förde |
| Schlei | vnútri priestoru ohraničeného líniou spájajúcou čelá prístavnej hrádze Schleimünde |
| Eckernförder Bucht | vnútri priestoru ohraničeného líniou Boknis-Eck – severovýchodný bod pevniny pri Dänisch Nienhofe |
| Kieler Förde | vnútri priestoru ohraničeného líniou maják Bülk – námorný pamätník Laboe |
| Severomorsko-baltský prieplav vrátane jazier Audorfer See a Schirnauer See | od línie spájajúcej čelá prístavnej hrádze v Brunsbütteli po líniu spájajúcu vstupné svetlá v Kiel-Holtenau vrátane Obereidersee a Enge, Audorfer See, Borgstedter See a Enge, Schirnauer See, Flemhuder See a kanála Achterwehrer |
| Trave | od severozápadného okraja zdvíhacieho železničného mosta v Lübecku vrátane Pötenitzer Wieku a Dassower See po líniu spájajúcu južné vnútorné a severné vonkajšie čelo prístavných hrádzí v Travemünde |
| LEDA | od vstupu do vonkajšieho prístavu morskej plavebnej komory Leer po ústie do rieky Ems |
| Hunte | od prístavu Oldenburg a 140 m po prúde od Amalienbrücke v Oldenburgu po ústie do rieky Weser |
| Lesum | od sútoku riek Hamme a Wümme (km 0,00) po ústie do rieky Weser |
| Este | od dolnej vody plavebnej komory Buxtehude (km 0,25) po ústie do Labe |
| Lühe | od dolnej vody plavebnej komory Au-Mühle v Horneburgu (km 0,00) po ústie do Labe |
| Schwinge | od severného okraja plavebnej komory Salztor v Stade po ústie do Labe |
| Oste | od úrovne 210 m za stredovou čiarou cestného mosta nad hrádzou Oste (km 69,360) po ústie do Labe |
| Pinnau | od juhozápadného okraja železničného mosta v Pinnebergu po ústie do Labe |
| Krückau | od juhozápadného okraja mosta vedúceho od/k Wedenkampu v Elmshorne po ústie do Labe |
| Stör | od mareografu Rensing po ústie do Labe |
| Freiburger Hafenpriel | od východného okraja stavidla v obci Freiburg an der Elbe po ústie do Labe |
| Prístavné oblasti vo Wismarbuchte, v Kirchsee, Breitlingu, Salzhaffe a vo Wismare | smerom na voľné more po líniu Hoher Wieschendorf Huk – maják Timmendorf a líniu maják Gollwitz na ostrove Poel – južný bod polostrova Wustrow |
| Warnow vrátane Breitlingu a bočných ramien | po prúde od Mühlendamm zo severného okraja Geinitzbrücke v Rostocku smerom na more po líniu spájajúcu severné body západnej a východnej prístavnej hrádze vo Warnemünde |
| Vody ohraničené pevninou a polostrovmi Darß a Zingst a ostrovmi Hiddensee a Rujana (vrátane prístavnej oblasti Stralsund) | smerom na voľné more medzi | polostrovom Zingst a ostrovom Bock: po severnú zemepisnú šírku 54° 26′ 42′′ |

Ems

od línie vstup do prístavu, Papenburg – bývalá čerpacia stanica, Diemen – otvor hrádze pri Halte, vedúcej cez Ems, až po líniu bývalý maják Greetsiel – západné mólo prístavného vstupu, Eemshaven

Jade

do priestoru ohraničeného líniou bývalé krížové svetlo, Schillig – kostolná veža, Langwarden

Weser

od severozápadnej hrany železničného mosta v Brémach po líniu kostolná veža, Langwarden – kostolná veža, Kappele vrátane vedľajších ramien Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm a Schweiburg

Labe s riekami Bütztflether

Süderelbe (od kilometra 0,69 po ústie do Labe), Ruthenstrom (od kilometra 3,75 po ústie do Labe),

Wischhafener Süderelbe (od kilometra 8,03 po ústie do Labe)

od dolnej hranice prístavu Hamburg po líniu svetelný maják Döse – západný okraj hrádze Friedrichskoog (Dieksand) vrátane prítokov Nebenelbe a Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau a Stör (pri všetkých od ústia po hrádzu)

Meldorfer Bucht

vnútri priestoru ohraničeného líniou západný okraj hrádze Friedrichskoog (Dieksand) – západné čelo prístavnej hrádze Büsum

Eider

od ústia Gieselauského kanála (km 22,64) po líniu stred ochrannej budovy (Tränke) – kostolná veža, Vollerwiek

Gieselauský kanál

od ústia do rieky Eider po ústie do Severomorsko-baltského prieplavu

Flensburger Förde

vnútri priestoru ohraničeného líniou maják Kegnäs-Birknack a na sever od hranice medzi Nemeckom a Dánskom vo Flensburger Förde

Schlei

vnútri priestoru ohraničeného líniou spájajúcou čelá prístavnej hrádze Schleimünde

Eckernförder Bucht

vnútri priestoru ohraničeného líniou Boknis-Eck – severovýchodný bod pevniny pri Dänisch Nienhofe

Kieler Förde

vnútri priestoru ohraničeného líniou maják Bülk – námorný pamätník Laboe

Severomorsko-baltský prieplav vrátane jazier Audorfer See a Schirnauer See

od línie spájajúcej čelá prístavnej hrádze v Brunsbütteli po líniu spájajúcu vstupné svetlá v Kiel-Holtenau vrátane Obereidersee a Enge, Audorfer See, Borgstedter See a Enge, Schirnauer See, Flemhuder See a kanála Achterwehrer

Trave

od severozápadného okraja zdvíhacieho železničného mosta v Lübecku vrátane Pötenitzer Wieku a Dassower See po líniu spájajúcu južné vnútorné a severné vonkajšie čelo prístavných hrádzí v Travemünde

LEDA

od vstupu do vonkajšieho prístavu morskej plavebnej komory Leer po ústie do rieky Ems

Hunte

od prístavu Oldenburg a 140 m po prúde od Amalienbrücke v Oldenburgu po ústie do rieky Weser

Lesum

od sútoku riek Hamme a Wümme (km 0,00) po ústie do rieky Weser

Este

od dolnej vody plavebnej komory Buxtehude (km 0,25) po ústie do Labe

Lühe

od dolnej vody plavebnej komory Au-Mühle v Horneburgu (km 0,00) po ústie do Labe

Schwinge

od severného okraja plavebnej komory Salztor v Stade po ústie do Labe

Oste

od úrovne 210 m za stredovou čiarou cestného mosta nad hrádzou Oste (km 69,360) po ústie do Labe

Pinnau

od juhozápadného okraja železničného mosta v Pinnebergu po ústie do Labe

Krückau

od juhozápadného okraja mosta vedúceho od/k Wedenkampu v Elmshorne po ústie do Labe

Stör

od mareografu Rensing po ústie do Labe

Freiburger Hafenpriel

od východného okraja stavidla v obci Freiburg an der Elbe po ústie do Labe

Prístavné oblasti vo Wismarbuchte, v Kirchsee, Breitlingu, Salzhaffe a vo Wismare

smerom na voľné more po líniu Hoher Wieschendorf Huk – maják Timmendorf a líniu maják Gollwitz na ostrove Poel – južný bod polostrova Wustrow

Warnow vrátane Breitlingu a bočných ramien

po prúde od Mühlendamm zo severného okraja Geinitzbrücke v Rostocku smerom na more po líniu spájajúcu severné body západnej a východnej prístavnej hrádze vo Warnemünde

Vody ohraničené pevninou a polostrovmi Darß a Zingst a ostrovmi Hiddensee a Rujana (vrátane prístavnej oblasti Stralsund)

smerom na voľné more medzi

polostrovom Zingst a ostrovom Bock: po severnú zemepisnú šírku 54° 26′ 42′′

| | ostrovmi Bock a Hiddensee: po líniu severný bod ostrova Bock – južný bod ostrova Hiddensee |
| --- | --- |

ostrovmi Bock a Hiddensee: po líniu severný bod ostrova Bock – južný bod ostrova Hiddensee

| | ostrovmi Hiddensee a Rujana (Bug): po líniu juhovýchodný bod Neubessin – Buger Haken |
| --- | --- |

ostrovmi Hiddensee a Rujana (Bug): po líniu juhovýchodný bod Neubessin – Buger Haken

Kleine Jasmunder Bodden

Greifswalder Bodden

smerom na voľné more od Boddenu po líniu východný bod Thiessower Haken (Südperd) – východný bod ostrova Ruden – severný bod ostrova Usedom (54° 10′ 37′′ severnej zemepisnej šírky, 13° 47′ 51′′ východnej zemepisnej dĺžky)

Ryck

na východ od mosta Steinbecker v Greifswalde po líniu spájajúcu čelá mól

Vody ohraničené pevninou a ostrovom Usedom (Peenestrom vrátane prístavnej oblasti Wolgast a Achterwasser a Oder Haff)

východne po hranicu s Poľskou republikou v Stettiner Haff

Uecker

od juhozápadného okraja cestného mosta v Uekermünde po líniu spájajúcu čelá mól

Poznámka: V prípade lodí, ktorých domáci prístav je v inom štáte, sa zohľadňuje článok 32 Dohody o Ems-Dollart z 8. apríla 1960 (BGBl. 1963 II, s. 602).

Francúzsko

Gironde od kilometra 48,50 k poprúdnemu cípu ostrova Ile de Patiras, k priečnej hranici mora určenej líniou Pointe de Grave – Pointe de Suzac;

Loira od Cordemais (kilometer 25) k priečnej hranici mora určenej líniou Pointe de Mindin – Pointe de Penhoët;

Seina od začiatku kanála Tancarville k priečnej hranici mora určenej líniou Cape Hode na pravom brehu – bod na ľavom brehu, kde sa plánovaná hrádza spája s pobrežím pod Berville;

Vilaine od priehrady Arzal k priečnej hranici mora určenej líniou Pointe du Scal – Pointe du Moustoir;

Ženevské jazero.

Maďarsko

Jazero Balaton

Holandsko

Dollard

Eems

Waddenzee: vrátane spojení so Severným morom

Ijsselmeer: vrátane Markermeer a Ijmeer okrem Gouwzee

Nieuwe Waterweg a Scheur

Calandkanaal západne od prístavu Benelux

Hollands Diep

Breeddiep, Beerkanaal a jeho prepojené prístavy

Haringvliet a Vuile Gat: vrátane vodných ciest medzi Goeree-Overflakkee na jednej strane a Voorne-Putten a Hoeksche Waard na druhej

Hellegat

Volkerak

Krammer

Grevelingenmeer a Brouwerschavensche Gat: vrátane všetkých vodných ciest medzi Schouwen-Duiveland a Goeree-Overflakkee

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, východná Šelda a Roompot: vrátane vodných ciest medzi Walcheren, Noord-Beveland a Zuid-Beveland na jednej strane a Schouwen-Duiveland a Tholen na strane druhej, bez Šeldsko-rýnskeho kanála

Šelda a západná Šelda a jej ústie do mora: vrátane vodných ciest medzi Zélandským Flámskom na jednej strane a Walcherenom a Zuid-Bevelandom na strane druhej, bez Šeldsko-rýnskeho kanála

Poľsko

Štetínsky záliv

Kamieńsky záliv

Visliansky záliv

Pucký záliv

Włocławská priehrada

Jazero Śniardwy

Jazero Niegocin

Jazero Mamry

Švédsko

Lysekil – Orust – Tjörn

Oblasť ohraničená pevninou a líniou od Slaggön v Lysekil po Skaftölandet v azimute 170 stupňov, líniou od svetelného stožiara v Islandsberg po Lavösund, líniou od svetelného stožiara Lyr v azimute 300 stupňov k pevnine východne od Mollösund, líniou od najjužnejšieho bodu Lyr po Björholmen a v severnej časti Hakefjorden líniou zodpovedajúcou rovnobežke N 58 01,00.

Južné súostrovie Göteborgu

Oblasť ohraničená pevninou alebo hranicou zóny 3 a líniou prebiehajúcou od západnej časti prístavu Arendal cez Knippelholmen, svetelný stožiar Rivö, horný svetelný stožiar Rivö, maják Känsö torn, svetelný stožiar v Kårholmen a svetelný stožiar Rättarens po Askims nabbe.

Öregrund – Norrtälje

Oblasť medzi pevninou a Gräsö, ohraničená na severe rovnobežkou prebiehajúcou cez horné navigačné svetlo v Öregrund a smerom na more ohraničená líniou prebiehajúcou medzi Äspskäret a svetelným stožiarom Råstensudde, líniou cez Singsundet, mostmi ponad Fygdströmmen, líniou od Dejeudden cez svetelný stožiar Arholma po svetelný stožiar Tyvö.

Norrtälje – Nämdö

Oblasť ohraničená pevninou alebo hranicou zóny 2 alebo 3 a líniou od svetelného stožiara Tyvö po svetelný stožiar v Idskärskobben, najzápadnejší bod Svartlöga, svetelný stožiar Stenkobbsgrund, maják Korsö a najzápadnejší bod Nämdö po najvýchodnejší bod Björnö.

Dalarö – Torö

Oblasť ohraničená pevninou a líniou od Klacknäset cez maják Ornöhuvud, Näset pri Ornö, najsevernejší bod Utö, svetelný stožiar Utö, svetelný stožiar v Älvsnabben, Norra Stegholmen, Yttre Gården, Valsudden na ostrove Järflotta a Långsudden na Järflotta k najvýchodnejšiemu bodu Torö.

Torö – Oxelösund

Oblasť ohraničená pevninou alebo hranicou zóny 3 a líniou od kostola v Torö cez svetelný stožiar Fifång, svetelný stožiar Kockehällan, Lacka torn, najvýchodnejší bod Kittelö, svetelný stožiar v Trutbådan, svetelný stožiar v Beten a maják Femörehuvud po Svartudden severne od horného svetelného stožiaru Kungshamn.

Bråviken, Slätbaken a súostrovie Östergötland

Oblasť ohraničná pevninou (na západe Bråviken od mosta Hamnbron v Norrköping, na západe Slätbaken od plavebnej komory v Mem) a líniou od svetelného stožiara v Gullängsberget cez maják Arkö, Marö kupa, maják Kupa klint, najzápadnejší bod Birkskär a maják Gubbö kupa po Dalaudde južne od Orren.

Stredná úžina Kalmar

Oblasť ohraničená na západe pevninou, na východe ostrovom Öland, na severe rovnobežkou N 56 51;00 a na juhu líniou od bodu Dunö (na pevnine) po Beijerhamn na ostrove Öland.

KAPITOLA 2

Zóna 3

Belgicko

Námorný úsek rieky Šelda (po prúde od Antverpského otvoreného kotviska)

Bulharsko

Dunaj: od rkm 845,650 do rkm 374,100

Česká republika

Priehradné nádrže: Brněnská (Kníničky), Jesenice, Nechranice, Orlík, Rozkoš, Slapy, Těrlicko, Žermanice a Nové Mlýny III

Ťažobné jazerá štrkopiesku: Ostrožná Nová Ves a Tovačov

Nemecko

| Dunaj | od Kelheimu (km 2 414,72 ) po nemecko-rakúsku hranicu pri Jochensteine |
| --- | --- |
| Rýn vrátane Lampertheimer Altrhein (od km 4,75 po Rýn), Altrhein Stockstadt-Erfelden (od km 9,80 po Rýn) | od nemecko-švajčiarskej hranice po nemecko-holandskú hranicu |
| Labe (Norderelbe) vrátane Süderelbe en Köhlbrand | od ústia Labsko-Seitenského prieplavu po dolnú hranicu Hamburského prístavu |
| Müritz | |

Dunaj

od Kelheimu (km 2 414,72 ) po nemecko-rakúsku hranicu pri Jochensteine

Rýn vrátane Lampertheimer Altrhein (od km 4,75 po Rýn), Altrhein Stockstadt-Erfelden (od km 9,80 po Rýn)

od nemecko-švajčiarskej hranice po nemecko-holandskú hranicu

Labe (Norderelbe) vrátane Süderelbe en Köhlbrand

od ústia Labsko-Seitenského prieplavu po dolnú hranicu Hamburského prístavu

Müritz

Francúzsko

| Adour od Bec du Gave k moru |
| --- |

Adour od Bec du Gave k moru

| Aulne od plavebnej komory Châteaulin po priečnu hranicu mora, ktorú určuje Passage de Rosnoën |
| --- |

Aulne od plavebnej komory Châteaulin po priečnu hranicu mora, ktorú určuje Passage de Rosnoën

| Blavet od Pontivy po most Pont du Bonhomme |
| --- |

Blavet od Pontivy po most Pont du Bonhomme

| Calaiský kanál |
| --- |

Calaiský kanál

| Charente od mosta v Tonnay-Charente k priečnej hranici mora určenej líniou prechádzajúcou stredom majáka na poprúdnom ľavom brehu a stredom opevnenia Fort de la Pointe |
| --- |

Charente od mosta v Tonnay-Charente k priečnej hranici mora určenej líniou prechádzajúcou stredom majáka na poprúdnom ľavom brehu a stredom opevnenia Fort de la Pointe

| Dordogne od sútoku s Lidoire po Bec d’Ambès |
| --- |

Dordogne od sútoku s Lidoire po Bec d’Ambès

| Garonne od mosta v Castets en Dorthe po Bec d’Ambès |
| --- |

Garonne od mosta v Castets en Dorthe po Bec d’Ambès

| Gironde od Bec d’Ambès k priečnej línii na km 48,50 prechádzajúcej poprúdnym cípom ostrova Ile de Patiras |
| --- |

Gironde od Bec d’Ambès k priečnej línii na km 48,50 prechádzajúcej poprúdnym cípom ostrova Ile de Patiras

| Hérault od prístavu Bessan k moru, po hornú hranicu litorálu |
| --- |

Hérault od prístavu Bessan k moru, po hornú hranicu litorálu

| Isle od sútoku s Dronne po sútok s Dordogne |
| --- |

Isle od sútoku s Dronne po sútok s Dordogne

| Loira od sútoku s Maine po Cordemais (kilometrovník 25) |
| --- |

Loira od sútoku s Maine po Cordemais (kilometrovník 25)

| Marna od mosta v Bonneuil (kilometrovník 169 až 900) a plavebnej komory v St Maur po sútok so Seinou |
| --- |

Marna od mosta v Bonneuil (kilometrovník 169 až 900) a plavebnej komory v St Maur po sútok so Seinou

| Rýn |
| --- |

Rýn

| Nive od priehrady Haïtze pri Ustaritzi po sútok s riekou Adour |
| --- |

Nive od priehrady Haïtze pri Ustaritzi po sútok s riekou Adour

| Oise od plavebnej komory Janville po sútok so Seinou |
| --- |

Oise od plavebnej komory Janville po sútok so Seinou

| Orb od Sérignanu k moru, po hornú hranicu litorálu |
| --- |

Orb od Sérignanu k moru, po hornú hranicu litorálu

| Rhôna od hranice so Švajčiarskom k moru okrem Petit Rhône |
| --- |

Rhôna od hranice so Švajčiarskom k moru okrem Petit Rhône

| Saôna od mosta Pont de Bourgogne v Chalon-sur-Saône po sútok s Rhônou |
| --- |

Saôna od mosta Pont de Bourgogne v Chalon-sur-Saône po sútok s Rhônou

| Seina od plavebnej komory v Nogent-sur-Seine po začiatok prieplavu Canal de Tancarville |
| --- |

Seina od plavebnej komory v Nogent-sur-Seine po začiatok prieplavu Canal de Tancarville

| Sèvre Niortaise od plavebnej komory v Marans na priečnej hranici mora oproti strážnici k ústiu, |
| --- |

Sèvre Niortaise od plavebnej komory v Marans na priečnej hranici mora oproti strážnici k ústiu,

| Somme od poprúdnej strany mosta Pont de la Portelette v Abbeville k viaduktu Noyelles železnice Saint-Valéry-sur-Somme |
| --- |

Somme od poprúdnej strany mosta Pont de la Portelette v Abbeville k viaduktu Noyelles železnice Saint-Valéry-sur-Somme

| Vilaine od Redon (kilometrovník 89,345) k priehrade Arzal |
| --- |

Vilaine od Redon (kilometrovník 89,345) k priehrade Arzal

| Jazero Amance |
| --- |

Jazero Amance

| Jazero Annecy |
| --- |

Jazero Annecy

| Jazero Biscarosse |
| --- |

Jazero Biscarosse

| Jazero Bourget |
| --- |

Jazero Bourget

| Jazero Carcans |
| --- |

Jazero Carcans

| Jazero Cazaux |
| --- |

Jazero Cazaux

| Jazero Der-Chantecoq |
| --- |

Jazero Der-Chantecoq

| Jazero Guerlédan |
| --- |

Jazero Guerlédan

| Jazero Hourtin |
| --- |

Jazero Hourtin

| Jazero Lacanau |
| --- |

Jazero Lacanau

| Jazero Orient |
| --- |

Jazero Orient

| Jazero Pareloup |
| --- |

Jazero Pareloup

| Jazero Parentis |
| --- |

Jazero Parentis

| Jazero Sanguinet |
| --- |

Jazero Sanguinet

| Jazere Serre-Ponçon |
| --- |

Jazere Serre-Ponçon

| Jazero Temple |
| --- |

Jazero Temple

Chorvátsko

Dunaj: od rkm 1 295 + 500 do rkm 1 433 + 100

Rieka Dráva: od rkm 0 do rkm 198 + 600

Rieka Sáva: od rkm 210 + 800 do rkm 594 + 000

Rieka Kupa: od rkm 0 do rkm 5 + 900

Rieka Una: od rkm 0 do rkm 15

Maďarsko

Dunaj: od rkm 1 812 do rkm 1 433

Dunaj Mošoň: od rkm 14 do rkm 0

Dunaj Szentendre: od rkm 32 do rkm 0

Dunaj Ráckeve: od rkm 58 do rkm 0

Rieka Tisa: od rkm 685 do rkm 160

Rieka Dráva: od rkm 198 do rkm 70

Rieka Bodrog: od rkm 51 do rkm 0

Rieka Kettős-Körös: od rkm 23 do rkm 0

Rieka Hármas-Körös: od rkm 91 do rkm 0

Kanál Sió: od rkm 23 do rkm 0

Jazero Velencei

Neziderské jazero

Holandsko

Rýn

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, Afgesloten IJ, Noordzeekanaal, prístav v IJmuiden, Rotterdamská prístavná oblasť, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordsche Kil, Boven Merwede, Waal, kanál Bijlandsch, Boven Rijn, kanál Pannersdensch, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdamsko-rýnsky kanál, Veerse Meer, Šeldsko-rýnsky kanál po ústie do Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Meuse pod Venlom, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (východne od prístavu Benelux), Hartelkanaal

Rakúsko

Dunaj: od hranice s Nemeckom po hranicu so Slovenskom

Inn: od ústia po elektráreň Passau-Ingling

Traun: od ústia po km 1,80

Enža: od ústia po km 2,70

March: po km 6,00

Poľsko

Rieka Biebrza od ústia Augustowského kanála po ústie do rieky Narwia

Rieka Brda od prepojenia s Bydgoszczským kanálom v Bydgoszczi po ústie do rieky Visla

Rieka Bug od ústia rieky Muchawiec po ústie do rieky Narwia

Jazero Dąbie po hranicu s vnútornými morskými vodami

Augustowský kanál od prepojenia s riekou Biebrza k štátnej hranici spolu s jazerami nachádzajúcimi sa pozdĺž trasy tohto kanála

Bartnický kanál od jazera Ruda Woda k jazeru Bartężek, spolu s jazerom Bartężek

Bydgoszczský kanál

Elbląský kanál od jazera Druzno k jazeru Jeziorak a jazeru Szeląg Wielki, spolu s týmito jazerami a s jazerami po trase kanálu a bočným korytom v smere na Zalewo od jazera Jeziorak k jazeru Ewingi vrátane

Gliwický kanál a Kędzierzyńský kanál

Jagiellońský kanál od prepojenia s riekou Elbląg k rieke Nogat

Łączańský kanál

Ślesińský kanál s jazerami nachádzajúcimi sa pozdĺž trasy tohto kanála a jazero Gopło

Żerańský kanál

Rieka Martwa Wisła od rieky Visla v Przegaline k hranici s vnútornými morskými vodami

Rieka Narew od ústia rieky Biebrza po ústie do rieky Visla spolu so Zegrzyńským jazerom

Rieka Nogat od rieky Visla k ústiu do Vislianskeho zálivu

Rieka Noteć (horná) od jazera Gopło po prepojenie s Górnonoteckým kanálom a Górnonotecký kanál a rieka Noteć (dolná) od prepojenia Bydgoszczského kanála po ústie do rieky Warta

Rieka Nysa Łużycka od mesta Gubin po ústie do rieky Odra

Rieka Odra od mesta Racibórz po spojenie s riekou Východná Odra, ktorá sa od prieplavu Klucz-Ustowo stáva riekou Regalica, spolu s touto riekou a jej bočnými ramenami po jazero Dąbie, ako aj vedľajší tok rieky Odra od plavebnej komory Opatowice po plavebnú komoru v meste Vroclav

Rieka Západná Odra od splavu vo Widuchowej (704,1 km rieky Odra) k hranici s vnútornými morskými vodami spolu s bočnými ramenami, ako aj prieplavom Klucz-Ustowo spájajúcim Východnú Odru so Západnou Odrou

Rieka Parnica a Parnický prieplav od Západnej Odry k hranici s vnútornými morskými vodami

Rieka Pisa od jazera Roś po ústie do rieky Narew

Rieka Szkarpawa od Visly po ústie do Vislianskeho zálivu

Rieka Warta od Ślesińského jazera po ústie do Odry

Systém jazier Wielkie Jeziora Mazurskie zahŕňajúci jazerá prepojené riekami a kanálmi tvoriacimi hlavnú trasu od jazera Roś (vrátane) v Piszi po Węgorzewský kanál (vrátane) vo Węgorzewe spolu s jazerami: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty a Święcajty, spolu s Giżyckým kanálom a Niegocińským kanálom a kanálom Piękna Góra a bočnými korytami Rynského jazera (vrátane) v Ryne po Nidzkie jazero (do 3 km, čo tvorí hranicu prírodnej rezervácie „Nidzkie jazero“), spolu s jazerami: Bełdany, Guzianka Mała a Guzianka Wielka

Rieka Visla od ústia rieky Przemsza po prepojenie s Łączańským kanálom a od ústia tohto kanála v Skawine po ústie rieky Visly do Gdanskej zátoky vrátane Włocławskej priehrady

Rumunsko

Dunaj: od srbsko-rumunskej hranice (km 1 075) po Čierne more na vetve Sulina

Kanál Dunaj – Čierne more (dĺžka 64,410 km): od spojenia s riekou Dunaj na km 299,300 Dunaja pri Cernavodă (resp. km 64,410 kanála) po prístav Konstanca juh – Agigea (nultý kilometer kanála)

Kanál Poarta Albă – Midia Năvodari (dĺžka 34,600 km): od spojenia s kanálom Dunaj – Čierne more na km 29,410 v Poarta Albă (resp. km 27,500 kanála) po prístav Midia (nultý kilometer kanála)

Slovensko

Dunaj: od rkm 1 880,26 do rkm 1 708,20

Dunajský kanál: od rkm 1 851,75 do rkm 1 811,00

Rieka Váh: od rkm 0,00 do rkm 70,00

Rieka Morava: od rkm 0,00 do rkm 6,00

Rieka Bodrog: od rkm 49,68 do rkm 64,85

Priehradné nádrže: Oravská priehrada, Liptovská Mara, Zemplínska šírava

Švédsko

Jazero Mälaren

Saltsjön, prístavy v Štokholme a Värmdölandet

Oblasť od odtokov jazera Mälaren v Štokholme, pri Norrström, Slussen a Hammarbyslussen, ktorá je ohraničená pevninou a mostom Lidingöbron a líniou cez svetelný stožiar Elfviksgrund v azimute 135 – 315 stupňov, líniou medzi Mellangårdsholmen a Högklevsudde v Baggensfjärden, Örsundet medzi Ingarö a Fågelbrolandet, líniou od Rönnäsudd cez svetelný stožiar v Tegelhällan a svetelný stožiar Runö po Talatta na ostrove Djurö, líniou cez Vindöström medzi Vindö a Värmdölandet a okrem toho aj ostrovmi v danej oblasti.

Kanál Södertälje a prístavy v Södertälje

Kanál Södertälje a prístav v Södertälje ohraničený zo severu plavebnou komorou Södertälje a z juhu rovnobežkou severnej zemepisnej šírky 59° 09′ 00′′.

Kanál Trollhätte, Göta älv a Nordre älv

Oblasť od rovnobežky prechádzajúcej majákom v Bastugrund v južnej časti jazera Vänern k mostu Älvsborg a rieke Nordre älv k poludníku E 11° 45′ 00′′.

Kanál Göta

Na východe plavebnej komory v Mem k mostu Motala vrátane jazier Asplången, Roxen a Boren, na západe od poludníka prechádzajúceho cez svetelný stožiar Rödesund Norra Yttre pri Karlsborg k plavebnej komore Sjötorp vrátane systému jazier, ktorými kanál prechádza.

| (1) | V prípade lodí, ktorých domáci prístav je inde, sa zohľadňuje článok 32 Dohody o Ems-Dollart z 8. apríla 1960 (BGBl. 1963 II, s. 602). |
| --- | --- |

(1)

---

PRÍLOHA II

„PRÍLOHA II

MINIMÁLNE TECHNICKÉ POŽIADAVKY PLATNÉ PRE PLAVIDLÁ NA VNÚTROZEMSKÝCH VODNÝCH CESTÁCH V ZÓNACH 1, 2, 3 A 4

Technickými požiadavkami platnými pre plavidlá sú požiadavky stanovené v norme ES-TRIN 2021/1.

---

| 9.8.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 284/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 284/14

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1309

z 2. augusta 2021,

ktorým sa do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [„Värmländskt skrädmjöl“ (CHZO)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 bola v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnená žiadosť Švédska o zápis názvu „Värmländskt skrädmjöl“ do registra (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 bola v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnená žiadosť Švédska o zápis názvu „Värmländskt skrädmjöl“ do registra (2).

| (2) | Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, názov „Värmländskt skrädmjöl“ by sa mal zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, názov „Värmländskt skrädmjöl“ by sa mal zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov „Värmländskt skrädmjöl“ (CHZO) sa zapisuje do registra.

Názov uvedený v prvom odseku sa vzťahuje na výrobok triedy 1.6. Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované, ktorá je uvedená v prílohe XI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 668/2014 (3).

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. augusta 2021

Za Komisiu

v mene predsedníčky

Janusz Wojciechowski

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 136, 19.4.2021, s. 8.

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 9.8.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 284/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 284/15

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1310

zo 6. augusta 2021,

ktorým sa opravujú určité jazykové znenia nariadenia (EÚ) č. 1178/2011, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa posádky civilného letectva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1139 zo 4. júla 2018 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva a ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EÚ) č. 996/2010, (EÚ) č. 376/2014 a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/30/EÚ a 2014/53/EÚ a zrušujú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 (1), a najmä na jeho článok 23 ods. 1 a článok 27 ods. 1,

keďže:

| (1) | Švédske jazykové znenie nariadenia Komisie (EÚ) č. 1178/2011 (2) obsahuje v podčasti A ustanovení FCL.025 písm. b) bode 4 prílohy I [časť FCL] text navyše, ktorý možno chápať tak, že sa uplatňuje ďalšia podmienka. |
| --- | --- |

(1)

Švédske jazykové znenie nariadenia Komisie (EÚ) č. 1178/2011 (2) obsahuje v podčasti A ustanovení FCL.025 písm. b) bode 4 prílohy I [časť FCL] text navyše, ktorý možno chápať tak, že sa uplatňuje ďalšia podmienka.

| (2) | Francúzske jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 obsahuje v podčasti J oddiele 2 ustanovení FCL.905.FI písm. c) úvodnej vete prílohy I [časť FCL] chybu, ktorá mení význam textu. |
| --- | --- |

(2)

Francúzske jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 obsahuje v podčasti J oddiele 2 ustanovení FCL.905.FI písm. c) úvodnej vete prílohy I [časť FCL] chybu, ktorá mení význam textu.

| (3) | Nemecké jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 obsahuje v oddiele 1 bodoch 1.5, 1.6 a 1.7 tabuľky v časti B bode 7 „Kvalifikačné kategórie na triedu (voda)“ dodatku 9 k prílohe I [časť FCL] a v podčasti B oddiele 2 ustanovení MED.B.070 písm. c) bode 3 prvej vete prílohy IV [časť MED] chyby, ktoré menia význam textu. |
| --- | --- |

(3)

Nemecké jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 obsahuje v oddiele 1 bodoch 1.5, 1.6 a 1.7 tabuľky v časti B bode 7 „Kvalifikačné kategórie na triedu (voda)“ dodatku 9 k prílohe I [časť FCL] a v podčasti B oddiele 2 ustanovení MED.B.070 písm. c) bode 3 prvej vete prílohy IV [časť MED] chyby, ktoré menia význam textu.

| (4) | Nemecké, francúzske a švédske jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť. Ostatných jazykových znení sa to netýka. |
| --- | --- |

(4)

Nemecké, francúzske a švédske jazykové znenie nariadenia (EÚ) č. 1178/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť. Ostatných jazykových znení sa to netýka.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 127 nariadenia (EÚ) 2018/1139, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 127 nariadenia (EÚ) 2018/1139,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

(netýka sa slovenského znenia)

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 6. augusta 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1178/2011 z 3. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa posádky civilného letectva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Ú. v. EÚ L 311, 25.11.2011, s. 1).

2

---

ROZHODNUTIA

| 9.8.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 284/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 284/17

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1311

z 30. júla 2021

o uznaní subjektu Hrvatski Registar Brodova (Chorvátsky register lodnej dopravy) za klasifikačnú spoločnosť pre lode vnútrozemskej plavby v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1629

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1629 zo 14. septembra 2016, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na lode vnútrozemskej plavby, ktorou sa mení smernica 2009/100/ES a ktorou sa zrušuje smernica 2006/87/ES (1), a najmä na jej článok 21 ods. 1,

po porade s výborom zriadeným podľa článku 7 smernice Rady 91/672/EHS zo 16. decembra 1991 o vzájomnom uznávaní kapitánskych osvedčení pre prepravu tovaru a cestujúcich vnútrozemskou vodnou dopravou, vydávaných jednotlivými štátmi (2),

keďže:

| (1) | Chorvátsko predložilo Komisii žiadosť o uznanie subjektu Hrvatski Registar Brodova (ďalej len „HRB“) za klasifikačnú spoločnosť v súlade so smernicou (EÚ) 2016/1629. |
| --- | --- |

(1)

Chorvátsko predložilo Komisii žiadosť o uznanie subjektu Hrvatski Registar Brodova (ďalej len „HRB“) za klasifikačnú spoločnosť v súlade so smernicou (EÚ) 2016/1629.

| (2) | Chorvátsko zároveň predložilo informácie a dokumenty potrebné na to, aby Komisia mohla overiť splnenie kritérií na takéto uznanie. |
| --- | --- |

(2)

Chorvátsko zároveň predložilo informácie a dokumenty potrebné na to, aby Komisia mohla overiť splnenie kritérií na takéto uznanie.

| (3) | Keďže Ústredná komisia pre plavbu na Rýne (CCNR) nadobudla bohaté skúsenosti, pokiaľ ide o vývoj a aktualizáciu technologických požiadaviek na lode vnútrozemskej plavby, a s cieľom podporiť vypracovanie jednotných požiadaviek v tejto oblasti Komisia požiadala sekretariát CCNR o predloženie správy, ktorá uľahčí technickú analýzu údajov týkajúcich sa HRB. |
| --- | --- |

(3)

Keďže Ústredná komisia pre plavbu na Rýne (CCNR) nadobudla bohaté skúsenosti, pokiaľ ide o vývoj a aktualizáciu technologických požiadaviek na lode vnútrozemskej plavby, a s cieľom podporiť vypracovanie jednotných požiadaviek v tejto oblasti Komisia požiadala sekretariát CCNR o predloženie správy, ktorá uľahčí technickú analýzu údajov týkajúcich sa HRB.

| (4) | Komisia po posúdení informácií a dokumentov pripojených k žiadosti o uznanie, pri zohľadnení správy vypracovanej sekretariátom CCNR, dospela k záveru, že HRB spĺňa kritériá stanovené v prílohe VI k smernici (EÚ) 2016/1629, |
| --- | --- |

(4)

Komisia po posúdení informácií a dokumentov pripojených k žiadosti o uznanie, pri zohľadnení správy vypracovanej sekretariátom CCNR, dospela k záveru, že HRB spĺňa kritériá stanovené v prílohe VI k smernici (EÚ) 2016/1629,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Hrvatski Registar Brodova sa uznáva za klasifikačnú spoločnosť pre lode vnútrozemskej plavby v súlade so smernicou (EÚ) 2016/1629.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 30. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 252, 16.9.2016, s. 118.

1

(2)  
  Ú. v. ES L 373, 31.12.1991, s. 29.

2

---