# Europos Sąjungos L 268/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 268 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. liepos 27d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 268

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. liepos 27d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. liepos 20 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2021/1221 dėl leidimo vykdyti Europos Sąjungos karinę operaciją Viduržemio jūroje (EUNAVFOR MED IRINI) pakartotinio patvirtinimo (EUNAVFOR MED IRINI/2/2021) | 1 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2021 m. liepos 20 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1222, kuria nustatomas Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinis vadovas | 3 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2021 m. liepos 20 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2021/1221 dėl leidimo vykdyti Europos Sąjungos karinę operaciją Viduržemio jūroje (EUNAVFOR MED IRINI) pakartotinio patvirtinimo (EUNAVFOR MED IRINI/2/2021)

1

REKOMENDACIJOS

*

2021 m. liepos 20 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1222, kuria nustatomas Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinis vadovas

3

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2021 7 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/1

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2021/1221

2021 m. liepos 20 d.

dėl leidimo vykdyti Europos Sąjungos karinę operaciją Viduržemio jūroje (EUNAVFOR MED IRINI) pakartotinio patvirtinimo (EUNAVFOR MED IRINI/2/2021)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/472 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūroje (EUNAVFOR MED IRINI) (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2020 m. kovo 31 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/472, kuriuo buvo nustatyta ir pradėta Europos Sąjungos karinė operacija Viduržemio jūroje (toliau – EUNAVFOR MED IRINI) laikotarpiui iki 2021 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

2020 m. kovo 31 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/472, kuriuo buvo nustatyta ir pradėta Europos Sąjungos karinė operacija Viduržemio jūroje (toliau – EUNAVFOR MED IRINI) laikotarpiui iki 2021 m. kovo 31 d.;

| (2) | Sprendimo (BUSP) 2020/472 8 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad, nepaisant to laikotarpio, leidimas vykdyti operaciją turi būti pakartotinai tvirtinamas kas keturis mėnesius ir kad Politinis ir saugumo komitetas turi pratęsti operaciją, nebent remiantis pagrįstais įrodymais, surinktais pagal operacijos plane nustatytus kriterijus, būtų nustatyta, kad operacijos jūrų išteklių panaudojimas yra migracijos traukos veiksnys; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo (BUSP) 2020/472 8 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad, nepaisant to laikotarpio, leidimas vykdyti operaciją turi būti pakartotinai tvirtinamas kas keturis mėnesius ir kad Politinis ir saugumo komitetas turi pratęsti operaciją, nebent remiantis pagrįstais įrodymais, surinktais pagal operacijos plane nustatytus kriterijus, būtų nustatyta, kad operacijos jūrų išteklių panaudojimas yra migracijos traukos veiksnys;

| (3) | 2021 m. kovo 26 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/542 (2), kuriuo operacija pratęsta iki 2023 m. kovo 31 d., taikant tą pačią pakartotinio patvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- |

(3)

2021 m. kovo 26 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/542 (2), kuriuo operacija pratęsta iki 2023 m. kovo 31 d., taikant tą pačią pakartotinio patvirtinimo procedūrą;

| (4) | operacijos vadas kas mėnesį teikė ataskaitas dėl traukos veiksnių; |
| --- | --- |

(4)

operacijos vadas kas mėnesį teikė ataskaitas dėl traukos veiksnių;

| (5) | leidimas vykdyti operaciją turėtų būti pakartotinai patvirtintas penktam jos įgaliojimų termino keturių mėnesių laikotarpiui ir atitinkamai operacija turėtų būti pratęsta, |
| --- | --- |

(5)

leidimas vykdyti operaciją turėtų būti pakartotinai patvirtintas penktam jos įgaliojimų termino keturių mėnesių laikotarpiui ir atitinkamai operacija turėtų būti pratęsta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Leidimas vykdyti EUNAVFOR MED IRINI pakartotinai patvirtinamas ir operacija pratęsiama laikotarpiui nuo 2021 m. rugpjūčio 1 d. iki 2021 m. lapkričio 30 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2021 m. liepos 20 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OL L 101, 2020 4 1, p. 4.

1

(2)  
  2021 m. kovo 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/542, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2020/472 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūroje (EUNAVFOR MED IRINI) (OL L 108, 2021 3 29, p. 57).

2

---

REKOMENDACIJOS

| 2021 7 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 268/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 268/3

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/1222

2021 m. liepos 20 d.

kuria nustatomas Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinis vadovas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

atsižvelgdama į 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/473 dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (1) (EŽKA), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (2) (EMSA), ypač į jo 2b straipsnį,

atsižvelgdama į 2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (3), ypač į jo 69 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal minėtus trijų ES agentūrų įsteigimo reglamentų straipsnius Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, EŽKA, EMSA ir FRONTEX, turi parengti Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinį vadovą (toliau – Vadovas). Vadove turi būti pateikiamos keitimosi informacija gairės, rekomendacijos ir geriausia patirtis; |
| --- | --- |

(1)

pagal minėtus trijų ES agentūrų įsteigimo reglamentų straipsnius Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, EŽKA, EMSA ir FRONTEX, turi parengti Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinį vadovą (toliau – Vadovas). Vadove turi būti pateikiamos keitimosi informacija gairės, rekomendacijos ir geriausia patirtis;

| (2) | laikydamosi savo teisės aktų ir tiesiogiai remiamos Europos Komisijos, visos trys agentūros glaudžiai bendradarbiauja pagal tarpžinybinio bendradarbiavimo sistemą (4). Jos teikia didesnę paramą ir pagalbą pakrančių apsaugos funkcijas vykdančioms nacionalinėms institucijoms nacionaliniu ir ES lygmenimis, o atitinkamais atvejais – ir tarptautiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

(2)

laikydamosi savo teisės aktų ir tiesiogiai remiamos Europos Komisijos, visos trys agentūros glaudžiai bendradarbiauja pagal tarpžinybinio bendradarbiavimo sistemą (4). Jos teikia didesnę paramą ir pagalbą pakrančių apsaugos funkcijas vykdančioms nacionalinėms institucijoms nacionaliniu ir ES lygmenimis, o atitinkamais atvejais – ir tarptautiniu lygmeniu.

| (3) | Europos Komisija pavedė šioms trims agentūroms Vadovą parengti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių ekspertais; |
| --- | --- |

(3)

Europos Komisija pavedė šioms trims agentūroms Vadovą parengti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių ekspertais;

| (4) | 2018 m. birželio 26 d. Tarybos priimtame peržiūrėtame Europos Sąjungos jūrų saugumo strategijos veiksmų plane (5) primenama, kad svarbu skirti dėmesį su jūrų saugumu susijusiems pakrančių apsaugos aspektams ir todėl skatinti civilinių ir karinių subjektų, vykdančių pakrančių apsaugos funkcijas, sąveiką. Tame plane EŽKA, EMSA ir FRONTEX raginamos toliau gilinti tarpžinybinį bendradarbiavimą šioje srityje, |
| --- | --- |

(4)

2018 m. birželio 26 d. Tarybos priimtame peržiūrėtame Europos Sąjungos jūrų saugumo strategijos veiksmų plane (5) primenama, kad svarbu skirti dėmesį su jūrų saugumu susijusiems pakrančių apsaugos aspektams ir todėl skatinti civilinių ir karinių subjektų, vykdančių pakrančių apsaugos funkcijas, sąveiką. Tame plane EŽKA, EMSA ir FRONTEX raginamos toliau gilinti tarpžinybinį bendradarbiavimą šioje srityje,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

| 1. | Šioje rekomendacijoje nustatomas vadovas – praktinis vadovas, skirtas ES civilinėms ir karinėms institucijoms vykdant pakrančių apsaugos funkcijas, palengvinantis glaudų tarpvalstybinį ir tarpsektorinį jų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vadove pateiktas skaidrus trijų agentūrų teikiamų paslaugų ir jų turimos informacijos rinkinys. Jis padeda kurti sąveiką ir išvengti pastangų dubliavimosi ir (arba) pertekliaus bendradarbiaujant valstybėms narėms ir trims agentūroms ir taip užtikrinama masto ekonomija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vadove daugiausia dėmesio skiriama penkioms tarpžinybinio bendradarbiavimo sritims: dalijimuisi informacija, stebėjimo ir ryšių paslaugoms, gebėjimų stiprinimui, grėsmių analizei ir dalijimuisi pajėgumais. Vadovas daugiausia skirtas tarpsektoriniams klausimams ir apima ES valstybes nares ir Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybes. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pagrindiniai galutiniai šio vadovo naudotojai yra kiekvienos valstybės narės nacionalinės institucijos, vykdančios įvairias pakrančių apsaugos funkcijas. Vadovu siekiama padėti už veiklos planavimą ir koordinavimą atsakingoms nacionalinėms institucijoms, kurios turi žinoti ir suprasti, kaip organizuojama jų partnerių veikla, kokias paslaugas jie teikia ir kaip su jais galima bendradarbiauti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Įvairiais mechanizmais (rankiniais arba automatizuotais procesais ir (arba) sistemomis) užtikrinama, kad keičiantis informacija būtų visapusiškai paisoma sutartų prieigos prie duomenų, informacijos ir žvalgybos informacijos teisių. Keitimasis informacija vyksta neperžengiant agentūrų teisinės sistemos ribų ir atitinka pagrindines teises, įskaitant duomenų apsaugos reikalavimus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vadove už pakrančių apsaugos funkcijas atsakingoms nacionalinėms institucijoms nenustatoma jokių naujų teisių ir pareigų ir nepateikiama jokių aiškinamųjų gairių dėl esamų funkcijų, taisyklių ir atsakomybės. Vadovu nesiekiama daryti įtakos valstybių narių ar agentūrų teisinėms prievolėms ir jis neturi būti naudojamas suinteresuotųjų subjektų pageidaujamai veiklai skatinti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vadovas papildytas praktine informacija, įskaitant informaciją apie: a) paslaugų, produktų, mokymo kursų katalogus, geriausios patirties gaires ir visos tarpžinybinės veiklos, kuria remiamos pakrančių apsaugos funkcijos valstybėse narėse, vadovus; b) regioninio / tarptautinio / nacionalinio / dvišalio / daugiašalio bendradarbiavimo sistemas ir c) šalių informacijos suvestines, kuriose pateikiama išsami informacija apie pakrančių apsaugos funkcijų struktūrą ir organizavimą ES valstybėse narėse ir ELPA valstybėse. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šią praktinę informaciją minėtos trys agentūros turėtų nuolat naujinti, atsižvelgdamos į nacionalinių institucijų teikiamas šalių informacijos suvestines. Informacija bus pateikiama interneto platformoje, kurią tvarko EŽKA, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis dviem agentūromis ir Komisija. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Valstybės narės turėtų remtis Vadove pateiktomis su keitimusi informacija susijusiomis gairėmis, rekomendacijomis ir geriausios patirties pavyzdžiais, bendradarbiauti tarpusavyje, kad būtų galima naujinti šalių informacijos suvestines, ir nedubliuoti duomenų, jei informacija agentūroms jau buvo pateikta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2021 m. liepos 20 d.

Komisijos vardu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 83, 2019 3 25, p. 18.

1

(2)  
  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

2

(3)  
  OL L 295, 2019 11 14, p. 1

3

(4)  Trijų agentūrų bendrai parengtas ir jų atitinkamų valdymo organų patvirtintas trišalis darbo tvarkos susitarimas, kuriuo nustatomas tarpžinybinis EŽKA, EMSA ir FRONTEX bendradarbiavimas. Jis įsigaliojo 2017 m. kovo mėn. ir buvo pratęstas 2021 m. kovo mėn.;

4

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10494-2018-INIT/en/pdf.

5

---

PRIEDAS

1.   ĮVADAS

Europos Sąjungoje yra daugiau kaip 300 civilinių ir karinių institucijų, kurios vykdo pakrančių apsaugos funkcijas. Būtina užtikrinti tvirtą šių institucijų tarpvalstybinį ir tarpsektorinį (1) bendradarbiavimą ir koordinavimą, kad būtų išvengta pastangų dubliavimo bei pertekliaus ir sukurta sąveika.

ES ir Europos ekonominėje erdvėje pakrančių apsaugos funkcijas vykdančias nacionalines institucijas remia Europos žuvininkystės kontrolės agentūra (EŽKA), Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex). Siekiant teikti šią paramą nacionaliniu ir ES lygmenimis bei, kai tinkama, tarptautiniu lygmeniu, 2016 m. buvo iš dalies pakeisti kiekvienos iš trijų agentūrų steigimo reglamentai ir parengtas bendras straipsnis dėl Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas (2). Bendrame straipsnyje nurodomos penkios bendradarbiavimo sritys:

| (1) | dalijimasis informacija, saugoma pranešimo apie laivus sistemose ir kitose informacinėse sistemose, kurias valdo arba kuriomis gali naudotis tos agentūros, pagal atitinkamus jų teisinius pagrindus ir nedarant poveikio valstybių narių duomenų nuosavybės teisei, tokios informacijos jungimas ir analizė; |
| --- | --- |

(1)

dalijimasis informacija, saugoma pranešimo apie laivus sistemose ir kitose informacinėse sistemose, kurias valdo arba kuriomis gali naudotis tos agentūros, pagal atitinkamus jų teisinius pagrindus ir nedarant poveikio valstybių narių duomenų nuosavybės teisei, tokios informacijos jungimas ir analizė;

| (2) | stebėjimo ir ryšių paslaugų, grindžiamų pažangiosiomis technologijomis, įskaitant palydovinę ir antžeminę infrastruktūrą ir ant bet kokių platformų sumontuotus jutiklius, teikimas; |
| --- | --- |

(2)

stebėjimo ir ryšių paslaugų, grindžiamų pažangiosiomis technologijomis, įskaitant palydovinę ir antžeminę infrastruktūrą ir ant bet kokių platformų sumontuotus jutiklius, teikimas;

| (3) | gebėjimų rengiant gaires ir rekomendacijas bei nustatant geriausią patirtį, taip pat rengiant darbuotojų mokymą ir mainus stiprinimas; |
| --- | --- |

(3)

gebėjimų rengiant gaires ir rekomendacijas bei nustatant geriausią patirtį, taip pat rengiant darbuotojų mokymą ir mainus stiprinimas;

| (4) | keitimosi informacija ir bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas, be kita ko, analizuojant veiklos sunkumus ir kylančias grėsmes jūrų srityje gerinimas; |
| --- | --- |

(4)

keitimosi informacija ir bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas, be kita ko, analizuojant veiklos sunkumus ir kylančias grėsmes jūrų srityje gerinimas;

| (5) | dalijimasis pajėgumais planuojant ir įgyvendinant daugiatiksles operacijas bei dalijantis ištekliais ir kitais pajėgumais tiek, kiek tą veiklą koordinuoja tos agentūros ir dėl kurios yra gautas atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sutikimas. |
| --- | --- |

(5)

dalijimasis pajėgumais planuojant ir įgyvendinant daugiatiksles operacijas bei dalijantis ištekliais ir kitais pajėgumais tiek, kiek tą veiklą koordinuoja tos agentūros ir dėl kurios yra gautas atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sutikimas.

Trijų agentūrų iš dalies pakeistų steigimo reglamentų bendrame straipsnyje taip pat buvo numatyta parengti Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinį vadovą, kaip aprašyta toliau:

„Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, paskelbia Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinį vadovą. Tame vadove pateikiamos keitimosi informacija gairės, rekomendacijos ir geriausia praktika. Komisija priima vadovą rekomendacijos forma.“

Praktiniame vadove – viename dokumente – pateikiamas skaidrus trijų agentūrų teikiamų paslaugų ir jų turimos informacijos rinkinys. Todėl jis gali padėti sukurti sąveiką ir išvengti pastangų dubliavimo ir (arba) pertekliaus bendradarbiaujant valstybėms narėms ir agentūroms.

2.   Pagrindiniai faktai

Pagrindiniai faktai

Vadovo koncepciją Europos Komisija pirmą kartą pateikė diskusijoms skirtame dokumente, kuris buvo pristatytas 2018 m. balandžio mėn. Ispanijoje vykusiame pirmajame metiniame Europos pakrančių apsaugos renginyje (angl. AECGE). Valstybės narės per kiekvienos agentūros administracines valdybas arba valdančiąsias tarybas paskyrė ekspertus, kurie padėtų parengti vadovą. Tuo pat metu buvo sudaryta nedidelė tarpžinybinė darbo grupė pirmajam leidimui pristatyti.

Projektas pradėtas įgyvendinti 2019 m. sausio 29 d. EMSA surengtame įvadiniame praktiniame seminare Lisabonoje, kuriame dalyvavo valstybių narių ekspertai. Prieš praktinį seminarą tarpžinybinė darbo grupė parengė diskusijoms skirtą dokumentą, kuriam pritarė Komisija ir kuris vėliau buvo išplatintas praktinio seminaro dalyviams. Valstybės narės ir Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės paskyrė 43 ekspertus dalyvauti vadovo rengimo procese. Praktiniame seminare Komisijai atstovavo Migracijos ir vidaus reikalų generalinis direktoratas (HOME GD), Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas (MARE GD) ir Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas (MOVE GD).

Diskusijoms skirtame dokumente buvo pasiūlyti trys pagrindiniai vadovo aspektai:

| (a) | paslaugų, produktų, mokymo kursų katalogai, geriausios patirties gairės ir visos tarpžinybinės veiklos, kuria remiamos pakrančių apsaugos funkcijos valstybėse narėse, vadovai, |
| --- | --- |

(a)

paslaugų, produktų, mokymo kursų katalogai, geriausios patirties gairės ir visos tarpžinybinės veiklos, kuria remiamos pakrančių apsaugos funkcijos valstybėse narėse, vadovai,

| (b) | regioninio bendradarbiavimo sistemos ir |
| --- | --- |

(b)

regioninio bendradarbiavimo sistemos ir

| (c) | šalių informacijos suvestinės, kuriose pateikiama išsami informacija apie pakrančių apsaugos funkcijų struktūrą ir organizavimą. |
| --- | --- |

(c)

šalių informacijos suvestinės, kuriose pateikiama išsami informacija apie pakrančių apsaugos funkcijų struktūrą ir organizavimą.

Šiam požiūriui į vadovo turinį iš esmės pritarė valstybių narių ir Komisijos atstovai. Jis tapo rengimo proceso ir tolesnio dialogo su valstybių narių ekspertais pagrindu.

2.1.   Naudotojai

Naudotojai

Pagrindiniai galutiniai vadovo naudotojai yra už kiekvieną pakrantės apsaugos funkciją atsakingos nacionalinės institucijos visose valstybėse narėse. Vadovu siekiama remti nacionalines institucijas, atsakingas už veiklos planavimą ir koordinavimą, kurios turi žinoti ir suprasti, kaip organizuojama jų partnerių veikla ir kokias paslaugas bei bendradarbiavimą jie užtikrina.

2.2.   Tikslai

Tikslai

Šio vadovo tikslai:

| (a) | aprašyti visas agentūrų teikiamas tarpsektorines paslaugas ir pateikti valstybėms narėms ir agentūroms gaires, kaip naudotis šiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

(a)

aprašyti visas agentūrų teikiamas tarpsektorines paslaugas ir pateikti valstybėms narėms ir agentūroms gaires, kaip naudotis šiomis paslaugomis;

| (b) | pateikti agentūrų parengtų mokymo galimybių apžvalgą bei vadovus ir nurodyti, kaip jais pasinaudoti; |
| --- | --- |

(b)

pateikti agentūrų parengtų mokymo galimybių apžvalgą bei vadovus ir nurodyti, kaip jais pasinaudoti;

| (c) | pateikti esamų bendradarbiavimo mechanizmų, kurių pakrančių apsaugos funkcija susijusi su valstybių narių praktiniu darbu, apžvalgą; |
| --- | --- |

(c)

pateikti esamų bendradarbiavimo mechanizmų, kurių pakrančių apsaugos funkcija susijusi su valstybių narių praktiniu darbu, apžvalgą;

| (d) | pateikti valstybėms narėms informacijos suvestines, kuriose išvardijamos pakrančių apsaugos funkcijas atliekančios nacionalinės institucijos, įskaitant jų informacijos centrus. |
| --- | --- |

(d)

pateikti valstybėms narėms informacijos suvestines, kuriose išvardijamos pakrančių apsaugos funkcijas atliekančios nacionalinės institucijos, įskaitant jų informacijos centrus.

Vadovas parengtas kaip praktinis vadovas ir jame pateikiamos galutiniams naudotojams skirtos nuorodos į geriausią patirtį. Juo nesiekiama aprėpti visų teikiamų paslaugų, bet siekiama aprašyti šias paslaugas ir pateikti valstybėms narėms ir agentūroms gaires, kaip prireikus jomis pasinaudoti. Katalogai ir informacijos suvestinės, kuriais papildomas vadovas, ilgainiui gali būti iš dalies pakeisti, kad atspindėtų visus tarpžinybinio ir valstybių narių bendradarbiavimo reguliavimo pokyčius ar pakeitimus.

Vadove aptariama esama veikla pakrančių apsaugos funkcijų srityje ir juo naudodamosi valstybių narių nacionalinės institucijos gali gauti pirmiau minėtą informaciją. Vadovu nesiekiama daryti įtakos valstybių narių ar agentūrų teisiniams įgaliojimams ir (arba) pareigoms ir jis neturėtų būti naudojamas suinteresuotųjų subjektų pageidaujamai veiklai skatinti (t. y. jis nėra su galima veikla susijęs „pageidavimų sąrašas“).

Nacionaliniu lygmeniu daroma nuoroda į visus subjektus, įskaitant tuos, kurie negali būti atstovaujami EŽKA, EMSA arba Frontex, t. y. karines jūrų pajėgas arba muitines.

Frontex

2.3.   Vadovo taikymo sritis

Vadovo taikymo sritis

Vadovas:

| (a) | apima penkias tarpžinybinio bendradarbiavimo sritis; |
| --- | --- |

(a)

apima penkias tarpžinybinio bendradarbiavimo sritis;

| (b) | daugiausia apima tik tarpsektorinius klausimus; |
| --- | --- |

(b)

daugiausia apima tik tarpsektorinius klausimus;

| (c) | apima su ta pačia funkcija susijusius klausimus, kurie gali priklausyti mažiausiai dviejų agentūrų kompetencijai (pvz., jūrų stebėjimas); |
| --- | --- |

(c)

apima su ta pačia funkcija susijusius klausimus, kurie gali priklausyti mažiausiai dviejų agentūrų kompetencijai (pvz., jūrų stebėjimas);

| (d) | apima ES valstybes nares ir ELPA valstybes; |
| --- | --- |

(d)

apima ES valstybes nares ir ELPA valstybes;

| (e) | apima valstybių narių indėlį rengiant informacijos suvestines, įskaitant esamų regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmų nustatymą; |
| --- | --- |

(e)

apima valstybių narių indėlį rengiant informacijos suvestines, įskaitant esamų regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmų nustatymą;

| (f) | apima visus subjektus (civilinius ar karinius), atsakingus už pakrančių apsaugos funkcijas (pvz., bus aptartos valstybės narės karinės jūrų pajėgos, vykdančios pakrančių apsaugos funkciją). |
| --- | --- |

(f)

apima visus subjektus (civilinius ar karinius), atsakingus už pakrančių apsaugos funkcijas (pvz., bus aptartos valstybės narės karinės jūrų pajėgos, vykdančios pakrančių apsaugos funkciją).

Atkreiptinas dėmesys, kad vadove neaptariamos pakrančių apsaugos funkcijos, kurios nepriklauso agentūrų įgaliojimų sričiai.

2.4.   Vadovo turinys

Vadovo turinys

Vadovą, kuris papildomas katalogais ir informacijos suvestinėmis, sudaro toliau aprašyti elementai.

| (a) | Paslaugų kataloge daugiausia dėmesio skiriama tarpžinybinėms paslaugoms, kuriomis šiuo metu gali naudotis valstybių narių suinteresuotieji subjektai ir kurios padeda vykdyti pareigas pakrančių apsaugos srityje. |
| --- | --- |

(a)

Paslaugų kataloge daugiausia dėmesio skiriama tarpžinybinėms paslaugoms, kuriomis šiuo metu gali naudotis valstybių narių suinteresuotieji subjektai ir kurios padeda vykdyti pareigas pakrančių apsaugos srityje.

| (b) | Mokymų katalogas, kuris yra neatsiejama agentūrų gebėjimų stiprinimo veiklos dalis, apima visus trijų agentūrų rengiamus mokymo kursus (visose jūrų srityse), kuriuose šiuo metu gali dalyvauti valstybių narių suinteresuotieji subjektai. Šiuos mokymo kursus organizuoja viena agentūra arba dvi ar trys agentūros kartu. |
| --- | --- |

(b)

Mokymų katalogas, kuris yra neatsiejama agentūrų gebėjimų stiprinimo veiklos dalis, apima visus trijų agentūrų rengiamus mokymo kursus (visose jūrų srityse), kuriuose šiuo metu gali dalyvauti valstybių narių suinteresuotieji subjektai. Šiuos mokymo kursus organizuoja viena agentūra arba dvi ar trys agentūros kartu.

| (c) | Geriausios patirties gairėmis ir vadovų katalogu siekiama aprėpti visas geriausios patirties gaires ir vadovus, kuriuos suinteresuotieji subjektai gali gauti trijose agentūrose. Šias geriausios patirties gaires ir vadovus teikia viena agentūra arba dvi ar trys agentūros kartu. Be to, Europoje ir už jos ribų sudaryta keletas ilgalaikių regioninio bendradarbiavimo susitarimų, apimančių ES suinteresuotuosius subjektus. Pagal šiuos susitarimus parengta daug geriausios patirties gairių ir vadovų, kurie laikomi tinkamais šiam vadovui, ir į vadovų katalogą įtrauktos atitinkamos nuorodos. |
| --- | --- |

(c)

Geriausios patirties gairėmis ir vadovų katalogu siekiama aprėpti visas geriausios patirties gaires ir vadovus, kuriuos suinteresuotieji subjektai gali gauti trijose agentūrose. Šias geriausios patirties gaires ir vadovus teikia viena agentūra arba dvi ar trys agentūros kartu. Be to, Europoje ir už jos ribų sudaryta keletas ilgalaikių regioninio bendradarbiavimo susitarimų, apimančių ES suinteresuotuosius subjektus. Pagal šiuos susitarimus parengta daug geriausios patirties gairių ir vadovų, kurie laikomi tinkamais šiam vadovui, ir į vadovų katalogą įtrauktos atitinkamos nuorodos.

| (d) | Regioninio, tarptautinio, dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo skyriuje nurodomi kai kurie Europoje ir už jos ribų veikiantys koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmai, susiję su visomis pakrančių apsaugos funkcijomis. Specialiame skyriuje (kuris pasiekiamas per specialią interneto platformą) pateikta nemažai šių mechanizmų ir kiekvienas jų susietas su atskirų šalių informacijos suvestinėmis (žr. toliau). Tai leidžia kiekvienai šaliai nurodyti, ar jos dalyvauja kiekviename iš šių mechanizmų. |
| --- | --- |

(d)

Regioninio, tarptautinio, dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo skyriuje nurodomi kai kurie Europoje ir už jos ribų veikiantys koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmai, susiję su visomis pakrančių apsaugos funkcijomis. Specialiame skyriuje (kuris pasiekiamas per specialią interneto platformą) pateikta nemažai šių mechanizmų ir kiekvienas jų susietas su atskirų šalių informacijos suvestinėmis (žr. toliau). Tai leidžia kiekvienai šaliai nurodyti, ar jos dalyvauja kiekviename iš šių mechanizmų.

| (e) | Šalių informacijos suvestinėmis siekiama nustatyti, kuri organizacija dalyvauja vykdant tam tikrą konkrečią pakrančių apsaugos funkciją kiekvienoje šalyje. Informacijos suvestinių forma parengta konsultuojantis su agentūrų administracinės valdybos pasiūlytais ekspertais, vėliau formas užpildė atskiros šalys. |
| --- | --- |

(e)

Šalių informacijos suvestinėmis siekiama nustatyti, kuri organizacija dalyvauja vykdant tam tikrą konkrečią pakrančių apsaugos funkciją kiekvienoje šalyje. Informacijos suvestinių forma parengta konsultuojantis su agentūrų administracinės valdybos pasiūlytais ekspertais, vėliau formas užpildė atskiros šalys.

3.   PAKRANČIŲ APSAUGOS FUNKCIJOS IR TARPŽINYBINIO BENDRADARBIAVIMO SRITYS

PAKRANČIŲ APSAUGOS FUNKCIJOS IR TARPŽINYBINIO BENDRADARBIAVIMO SRITYS

3.1.   Taikymo sritis

Taikymo sritis

Šiame vadove pakrančių apsaugos funkcijos suprantamos kaip tos, kurias paprastai nurodo minėtos trys agentūros. Pirminį sąrašą sudarė Europos pakrančių apsaugos tarnybų forumas (angl. ECGFF) (išdėstyta ne pirmumo tvarka):

| (a) | jūrų saugumas, įskaitant laivų eismo valdymą; |
| --- | --- |

(a)

jūrų saugumas, įskaitant laivų eismo valdymą;

| (b) | pagalbos skęstantiems laivams ir gelbėjimo jūroje paslaugos; |
| --- | --- |

(b)

pagalbos skęstantiems laivams ir gelbėjimo jūroje paslaugos;

| (c) | žuvininkystės patikra ir kontrolė; |
| --- | --- |

(c)

žuvininkystės patikra ir kontrolė;

| (d) | jūrų sienų kontrolė; |
| --- | --- |

(d)

jūrų sienų kontrolė;

| (e) | jūrų aplinkos apsauga ir reagavimas; |
| --- | --- |

(e)

jūrų aplinkos apsauga ir reagavimas;

| (f) | neteisėtos prekybos ir kontrabandos prevencija bei slopinimas ir susijusios jūrų laivininkystės teisės vykdymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

(f)

neteisėtos prekybos ir kontrabandos prevencija bei slopinimas ir susijusios jūrų laivininkystės teisės vykdymo užtikrinimas;

| (g) | paieška ir gelbėjimas jūroje; |
| --- | --- |

(g)

paieška ir gelbėjimas jūroje;

| (h) | jūrų stebėjimas ir priežiūra; |
| --- | --- |

(h)

jūrų stebėjimas ir priežiūra;

| (i) | jūrų muitinės veikla; |
| --- | --- |

(i)

jūrų muitinės veikla;

| (j) | reagavimas į avarijas ir nelaimes jūroje; |
| --- | --- |

(j)

reagavimas į avarijas ir nelaimes jūroje;

| (k) | laivybos, laivų ir uostų saugumas. |
| --- | --- |

(k)

laivybos, laivų ir uostų saugumas.

3.2.   Tarpžinybinis bendradarbiavimas

Tarpžinybinis bendradarbiavimas

Remiantis 2016 m. rugsėjo mėn. ES priimtu Europos sienų ir pakrančių apsaugos dokumentų rinkiniu, trijų agentūrų steigimo reglamentai buvo iš dalies pakeisti, kad apimtų jų tarpusavio bendradarbiavimą remiant nacionalines institucijas, vykdančias pakrančių apsaugos funkcijas. Tai padaryta siekiant padidinti EŽKA, EMSA ir Frontex atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams teikiamos paramos veiksmingumą ir efektyvumą.

Frontex

Iš dalies pakeistais reglamentais taip pat suteikiamas aiškus teisinis pagrindas trims agentūroms suvienyti jėgas ir supaprastinti veiklą, kad būtų padidintas informuotumas apie padėtį jūroje ir reaguojama į ją, o pakrančių apsaugos funkcijas vykdančioms nacionalinėms institucijoms būtų teikiamos specialiai pritaikytos paslaugos.

Kaip nurodyta šio dokumento 1 dalyje, įgaliojimuose aiškiai apibrėžtos penkios bendradarbiavimo sritys, tačiau teisės aktų leidėjai leido agentūroms apibrėžti, kaip šis bendradarbiavimas veikia praktiškai, ir įforminti jį darbo tvarkos susitarimu. Šį darbo tvarkos susitarimą patvirtino Frontex valdančioji taryba bei EŽKA ir EMSA administracinės valdybos.

Frontex

Vėliau trys agentūros kartu parengė trišalį darbo tvarkos susitarimą, kurį patvirtino atitinkami jų valdymo organai ir kuris įsigaliojo 2017 m. kovo mėn. bei buvo pratęstas 2021 m. kovo mėn. Trišaliame darbo tvarkos susitarime numatyta įsteigti iniciatyvinį komitetą, kuris valdytų tarpžinybinį bendradarbiavimą penkiose teisės aktų leidėjų apibrėžtose srityse.

Iniciatyvinis komitetas iki kiekvienų metų rugsėjo 1 d. patvirtina metinį trišalio darbo tvarkos susitarimo strateginį įgyvendinimo planą. Planas pateikiamas EŽKA, EMSA ir Frontex valdymo organams patvirtinti ir įtraukti į trijų agentūrų bendruosius programavimo dokumentus.

Frontex

Metiniame strateginiame plane prioritetai išdėstomi pagal penkias bendradarbiavimo sritis. Juo remiantis rengiami metiniai įgyvendinimo planai, kuriuose išsamiai apibrėžiama veikla, kurią kiekviena agentūra vykdys pagal bendradarbiavimo pakrančių apsaugos srityje sistemą konkrečiais metais.

Be to, 2017 m. susitarta, kad AECGE organizuos agentūra, šiuo metu pirmininkaujanti trišalio darbo tvarkos susitarimo iniciatyviniam komitetui. AECGE tikslas – konsultuoti pakrančių apsaugos funkcijas vykdančias nacionalines institucijas ir kitus ES bei tarptautinius partnerius trijų agentūrų bendradarbiavimo veiklos klausimais.

3.3.   Susitarimai dėl paslaugų lygio

Susitarimai dėl paslaugų lygio

Trys agentūros jau yra sudariusios keletą susitarimų dėl paslaugų lygio. Šie susitarimai dėl paslaugų lygio yra susiję su agentūrų kasdiene operatyvine parama pakrančių apsaugos funkcijoms vykdyti.

Toliau pateikiamas trijų agentūrų susitarimų dėl paslaugų lygio sąrašas (2020 m. gegužės mėn. duomenimis):

| (a) | EŽKA ir EMSA susitarimas dėl paslaugų lygio, sudarytas 2012 m. ir nuo to laiko reguliariai atnaujinamas ir plečiamas. Šiuo metu jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas. Jis apima specialias integruotąsias jūrų paslaugas, kurias EMSA teikia EŽKA, ir laivų, su kuriais EMSA sudariusi sutartis, mechanizmus, naudotinus EŽKA veiklai. Šiuo susitarimu EŽKA taip pat suteikiama galimybė naudoti EMSA nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemą (angl. RPAS) žvejybos stebėjimo ir kontrolės veiklos bei bendradarbiavimo reaguojant į taršą tikslais; |
| --- | --- |

(a)

EŽKA ir EMSA susitarimas dėl paslaugų lygio, sudarytas 2012 m. ir nuo to laiko reguliariai atnaujinamas ir plečiamas. Šiuo metu jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas. Jis apima specialias integruotąsias jūrų paslaugas, kurias EMSA teikia EŽKA, ir laivų, su kuriais EMSA sudariusi sutartis, mechanizmus, naudotinus EŽKA veiklai. Šiuo susitarimu EŽKA taip pat suteikiama galimybė naudoti EMSA nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemą (angl. RPAS) žvejybos stebėjimo ir kontrolės veiklos bei bendradarbiavimo reaguojant į taršą tikslais;

| (b) | EMSA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio, sudarytas 2013 m. ir nuo to laiko reguliariai atnaujinamas ir plečiamas. Šiuo metu jis galioja neribotą laikotarpį ir apima EMSA teikiamas specialias jūrų paslaugas, kuriomis remiama Frontex Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) ir Frontex mechanizmas, pagal kurį EMSA RPAS naudojama sienų kontrolės veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

(b)

EMSA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio, sudarytas 2013 m. ir nuo to laiko reguliariai atnaujinamas ir plečiamas. Šiuo metu jis galioja neribotą laikotarpį ir apima EMSA teikiamas specialias jūrų paslaugas, kuriomis remiama Frontex Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) ir Frontex mechanizmas, pagal kurį EMSA RPAS naudojama sienų kontrolės veiklai vykdyti;

Frontex

Frontex

Frontex

| (c) | EŽKA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio, pagal kurį teikiamos paslaugos, kuriomis remiama EŽKA veikla, įskaitant stebėjimo iš oro paslaugas ir jūrų patrulinių laivų dislokavimą. Jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas; |
| --- | --- |

(c)

EŽKA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio, pagal kurį teikiamos paslaugos, kuriomis remiama EŽKA veikla, įskaitant stebėjimo iš oro paslaugas ir jūrų patrulinių laivų dislokavimą. Jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas;

Frontex

| (d) | EŽKA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio dėl sienų stebėjimo paslaugų teikimo sistemoje EUROSUR. Jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas, jis reguliariai atnaujinamas ir keičiamas. |
| --- | --- |

(d)

EŽKA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio dėl sienų stebėjimo paslaugų teikimo sistemoje EUROSUR. Jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas, jis reguliariai atnaujinamas ir keičiamas.

Frontex

4.   PASLAUGŲ KATALOGAS

PASLAUGŲ KATALOGAS

Paslaugų kataloge išvardytos paslaugos, kuriomis gali naudotis valstybės narės ir trys agentūros, įskaitant dviejų ar daugiau agentūrų indėlį teikiant paslaugas.

Pakrančių apsaugos funkcijos apima „incidentų paskatintus“
   (3) veiksmus ir (arba) „stebėsenos paskatintus“
   (4) veiksmus, todėl šios trys agentūros teikia tokių veiksmų rėmimo paslaugas.

3

4

Paslaugų sąrašą, kuriame pateikiama informacija apie tai, kas gali naudotis šiomis paslaugomis, ir išsamią informaciją, kaip tai padaryti, galima rasti atitinkamoje interneto platformoje. Toliau taip pat pateikiami pagrindinių duomenų rinkinių, naudojamų teikiant šias paslaugas, aprašymai.

Paslaugą gali sudaryti įvairūs duomenų rinkiniai, susijusios duomenų bazės, platformos ir priemonės. Ji gali apimti procesus, susijusius su duomenų rinkimu, valdymu, naudojimu ir vaizdavimu.

4.1.   Laivų geografinės koordinatės, ypatybės ir susiję duomenys

Laivų geografinės koordinatės, ypatybės ir susiję duomenys

Šioms paslaugoms teikti naudojami įvairūs duomenų šaltiniai. Pavyzdžiui, EMSA paslaugos grindžiamos pažangiu duomenų tvarkymu, naudojant duomenis, kuriuos galima gauti tiesiogiai per agentūros jūrų taikomąsias programas arba iš išorės šaltinių. Atsižvelgiant į naudotoją, skirtingi duomenų deriniai gali būti tiesiogiai perduodami į nacionalines sistemas, pateikiami naudotojui patogioje grafinėje sąsajoje ir mobiliuosiuose įrenginiuose. Duomenys platinami pagal nustatytas prieigos teises.

Toliau pateikiami keli pagrindiniai duomenų šaltiniai:

| (a) | Antžeminė automatinio identifikavimo sistema
  Antžeminė automatinio identifikavimo sistema (angl. T-AIS) yra jūrinė transliavimo sistema, grindžiama labai aukšto dažnio radijo signalų perdavimu. Laivai siunčia ataskaitas, kuriose nurodyti laivų identifikavimo duomenys, geografinės koordinatės ir kursas, taip pat pateikta informacija apie krovinį. Europoje AIS pranešimais keičiamasi naudojant sistemą SafeSeaNet (SSN). |
| --- | --- |

(a)

Antžeminė automatinio identifikavimo sistema

Antžeminė automatinio identifikavimo sistema (angl. T-AIS) yra jūrinė transliavimo sistema, grindžiama labai aukšto dažnio radijo signalų perdavimu. Laivai siunčia ataskaitas, kuriose nurodyti laivų identifikavimo duomenys, geografinės koordinatės ir kursas, taip pat pateikta informacija apie krovinį. Europoje AIS pranešimais keičiamasi naudojant sistemą SafeSeaNet (SSN).

SafeSeaNet

| (b) | Sąjungos keitimosi laivybos informacija sistema (SafeSeaNet)
  Sąjungos keitimosi laivybos informacija sistema (SSN) (5) yra tarpsektorinė ir tarpvalstybinė dalijimosi ir keitimosi informacija sistema, teikianti integruotąsias jūrų paslaugas jūrų saugumo, uostų ir laivybos saugumo, jūrų aplinkos apsaugos ir laivybos bei jūrų transporto efektyvumo, taip pat informuotumo apie padėtį jūroje ir jūrų stebėjimo tikslais; per keitimosi laivybos duomenimis tinklą sistema jungia visos Europos laivybos institucijas. SSN apima informaciją apie laivus, gautą iš automatinio identifikavimo sistemos (AIS), privalomųjų pranešimų sistemų (angl. MIS), duomenis apie įplaukimus į uostą, pavojingus ir aplinką teršiančius krovinius, saugumą, atliekų ir krovinių liekanas ir informaciją apie su sauga susijusius incidentus.
  EMSA yra atsakinga už centrinės SSN sistemos kūrimą, eksploatavimą ir priežiūrą ir operatyviai bendrauja su naudotojais. |
| --- | --- |

(b)

Sąjungos keitimosi laivybos informacija sistema (SafeSeaNet)

SafeSeaNet

Sąjungos keitimosi laivybos informacija sistema (SSN) (5) yra tarpsektorinė ir tarpvalstybinė dalijimosi ir keitimosi informacija sistema, teikianti integruotąsias jūrų paslaugas jūrų saugumo, uostų ir laivybos saugumo, jūrų aplinkos apsaugos ir laivybos bei jūrų transporto efektyvumo, taip pat informuotumo apie padėtį jūroje ir jūrų stebėjimo tikslais; per keitimosi laivybos duomenimis tinklą sistema jungia visos Europos laivybos institucijas. SSN apima informaciją apie laivus, gautą iš automatinio identifikavimo sistemos (AIS), privalomųjų pranešimų sistemų (angl. MIS), duomenis apie įplaukimus į uostą, pavojingus ir aplinką teršiančius krovinius, saugumą, atliekų ir krovinių liekanas ir informaciją apie su sauga susijusius incidentus.

5

EMSA yra atsakinga už centrinės SSN sistemos kūrimą, eksploatavimą ir priežiūrą ir operatyviai bendrauja su naudotojais.

| (c) | Palydovinė automatinio identifikavimo sistema (AIS)
  Palydovai taip pat gali gauti AIS pranešimus apie geografines koordinates. Keičiantis AIS informacija per palydovą, pasitelkiant komercinius paslaugų teikėjus, padidėjo geografinė zona, kurioje galima stebėti laivus; tokiu atveju duomenys pateikiami greičiau nei per valandą.
  Palydovinės AIS duomenys, kuriais galima naudotis per EMSA ir kuriais dalijamasi su EŽKA ir Frontex, yra pasaulinio masto. |
| --- | --- |

(c)

Palydovinė automatinio identifikavimo sistema (AIS)

Palydovai taip pat gali gauti AIS pranešimus apie geografines koordinates. Keičiantis AIS informacija per palydovą, pasitelkiant komercinius paslaugų teikėjus, padidėjo geografinė zona, kurioje galima stebėti laivus; tokiu atveju duomenys pateikiami greičiau nei per valandą.

Palydovinės AIS duomenys, kuriais galima naudotis per EMSA ir kuriais dalijamasi su EŽKA ir Frontex, yra pasaulinio masto.

Frontex

| (d) | Laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema
  Laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema (LRIT) yra pasaulinė laivų identifikavimo ir stebėjimo sistema, grindžiama palydoviniu ryšiu. Pagal Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) nuostatus keleiviniai laivai, krovininiai laivai (ne mažesnės kaip 300 t bendrosios talpos) ir mobilieji tarptautiniais reisais plaukiojantys gręžimo jūroje įrenginiai privalomuosius pranešimus apie geografines koordinates siunčia kartą per 6 valandas. EMSA valdo LRIT jungtinį duomenų centrą (angl. CDC), per kurį „ES LRIT CDC dalyvaujančių šalių“ naudotojai gali gauti LRIT informaciją apie visame pasaulyje su jų valstybės vėliava plaukiojančius laivus.
  Valstybės narės privalomąsias geografinių koordinačių ataskaitas gauna nemokamai, nes susijusias išlaidas iš ES biudžeto apmoka EMSA. Yra sudarytas susitarimas, pagal kurį valstybės narės gali nuspręsti nemokamai dalytis duomenimis su kitomis valstybėmis narėmis apie laivus, plaukiojančius su jų valstybės vėliava.
  Be to, „ES LRIT CDC dalyvaujančių šalių“ naudotojai, pateikę prašymą, tačiau už tam tikrą kainą, gali gauti duomenis apie laivus, plaukiojančius su bet kokios valstybės vėliava arba 1 000 jūrmylių atstumu nuo ES vandenų. |
| --- | --- |

(d)

Laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema

Laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema (LRIT) yra pasaulinė laivų identifikavimo ir stebėjimo sistema, grindžiama palydoviniu ryšiu. Pagal Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) nuostatus keleiviniai laivai, krovininiai laivai (ne mažesnės kaip 300 t bendrosios talpos) ir mobilieji tarptautiniais reisais plaukiojantys gręžimo jūroje įrenginiai privalomuosius pranešimus apie geografines koordinates siunčia kartą per 6 valandas. EMSA valdo LRIT jungtinį duomenų centrą (angl. CDC), per kurį „ES LRIT CDC dalyvaujančių šalių“ naudotojai gali gauti LRIT informaciją apie visame pasaulyje su jų valstybės vėliava plaukiojančius laivus.

Valstybės narės privalomąsias geografinių koordinačių ataskaitas gauna nemokamai, nes susijusias išlaidas iš ES biudžeto apmoka EMSA. Yra sudarytas susitarimas, pagal kurį valstybės narės gali nuspręsti nemokamai dalytis duomenimis su kitomis valstybėmis narėmis apie laivus, plaukiojančius su jų valstybės vėliava.

Be to, „ES LRIT CDC dalyvaujančių šalių“ naudotojai, pateikę prašymą, tačiau už tam tikrą kainą, gali gauti duomenis apie laivus, plaukiojančius su bet kokios valstybės vėliava arba 1 000 jūrmylių atstumu nuo ES vandenų.

| (e) | EMSA centrinės bazinių laivybos duomenų bazės
  EMSA valdo daug centrinių laivybos duomenų bazių. Šiuo metu ypač aktualios (taip pat susijusios su Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka, EMSWe) yra centrinė organizacijos duomenų bazė (angl. COD), centrinė pavojingų medžiagų duomenų bazė (angl. CHD) ir centrinė laivų duomenų bazė (angl. CSD).
  COD saugoma informacija, susijusi su viešosiomis organizacijomis, pavyzdžiui, vietos ir nacionalinėmis institucijomis, priklausančiomis SafeSeaNet ekosistemos sąsajai. Iš pradžių COD turėjo būti naudojama kaip krante veikiančios eismo stebėjimo infrastruktūros duomenų bazė (angl. STMID), kuri supaprastina ir palengvina keitimąsi informacija apie institucijas ir pakrantės stotis, kurias valstybės narės paskyrė pagal Direktyvos 2002/59/EB, įdiegiančios Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, 22 straipsnį.
  CSD gali būti naudojama kryžminiam laivo identifikavimo duomenų (IMO, MMSI, pavadinimo, šaukinio ir vėliavos), saugomų nacionalinėse laivų duomenų bazėse arba gautų iš ataskaitas teikiančių šalių, patikrinimui. Laivų duomenis (pvz., talpą, ilgį, plotį) taip pat galima gauti, kai šią informaciją pateikia atitinkami suinteresuotieji subjektai. CSD veikia EMSA ir teikia bendrą paslaugą vidaus EMSA naudotojams ir visoms valstybėms narėms.
  Pagrindinis CHD tikslas – pagerinti pranešimų apie pavojingus ir aplinką teršiančius krovinius kokybę sistemoje SafeSeaNet. Joje pateikiamas išsamus visų pavojingų ir aplinką teršiančių krovinių, apie kuriuos turi būti pranešta pagal iš dalies pakeistą Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (6), sąrašas. Ji taip pat suteikia prieigą prie jūrų cheminių medžiagų informacijos dokumentų (angl. MAR-CIS) duomenų bazės, kurioje pateikta informacija apie susijusius pavojus bei pavojingų ir aplinką teršiančių produktų riziką. CHD gali naudotis valstybių narių institucijos, pramonės subjektai ir plačioji visuomenė. |
| --- | --- |

(e)

EMSA centrinės bazinių laivybos duomenų bazės

EMSA valdo daug centrinių laivybos duomenų bazių. Šiuo metu ypač aktualios (taip pat susijusios su Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka, EMSWe) yra centrinė organizacijos duomenų bazė (angl. COD), centrinė pavojingų medžiagų duomenų bazė (angl. CHD) ir centrinė laivų duomenų bazė (angl. CSD).

EMSWe

COD saugoma informacija, susijusi su viešosiomis organizacijomis, pavyzdžiui, vietos ir nacionalinėmis institucijomis, priklausančiomis SafeSeaNet ekosistemos sąsajai. Iš pradžių COD turėjo būti naudojama kaip krante veikiančios eismo stebėjimo infrastruktūros duomenų bazė (angl. STMID), kuri supaprastina ir palengvina keitimąsi informacija apie institucijas ir pakrantės stotis, kurias valstybės narės paskyrė pagal Direktyvos 2002/59/EB, įdiegiančios Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, 22 straipsnį.

SafeSeaNet

CSD gali būti naudojama kryžminiam laivo identifikavimo duomenų (IMO, MMSI, pavadinimo, šaukinio ir vėliavos), saugomų nacionalinėse laivų duomenų bazėse arba gautų iš ataskaitas teikiančių šalių, patikrinimui. Laivų duomenis (pvz., talpą, ilgį, plotį) taip pat galima gauti, kai šią informaciją pateikia atitinkami suinteresuotieji subjektai. CSD veikia EMSA ir teikia bendrą paslaugą vidaus EMSA naudotojams ir visoms valstybėms narėms.

Pagrindinis CHD tikslas – pagerinti pranešimų apie pavojingus ir aplinką teršiančius krovinius kokybę sistemoje SafeSeaNet. Joje pateikiamas išsamus visų pavojingų ir aplinką teršiančių krovinių, apie kuriuos turi būti pranešta pagal iš dalies pakeistą Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (6), sąrašas. Ji taip pat suteikia prieigą prie jūrų cheminių medžiagų informacijos dokumentų (angl. MAR-CIS) duomenų bazės, kurioje pateikta informacija apie susijusius pavojus bei pavojingų ir aplinką teršiančių produktų riziką. CHD gali naudotis valstybių narių institucijos, pramonės subjektai ir plačioji visuomenė.

SafeSeaNet

6

| (f) | Su žuvininkyste susiję duomenys ir informacija
  Vykdydama jungtinės veiklos planus ir tarptautinius įsipareigojimus, EŽKA iš valstybių narių kompetentingų institucijų ir tarptautinių organizacijų gauna įvairių su žuvininkyste susijusių duomenų ir paslaugų.






  — | Laivų stebėjimo sistema |
| --- | --- | --- |

(f)

Su žuvininkyste susiję duomenys ir informacija

Vykdydama jungtinės veiklos planus ir tarptautinius įsipareigojimus, EŽKA iš valstybių narių kompetentingų institucijų ir tarptautinių organizacijų gauna įvairių su žuvininkyste susijusių duomenų ir paslaugų.

—

Laivų stebėjimo sistema

Laivų stebėjimo sistema (LSS) yra palydovinio ryšio stebėjimo sistema, kuri reguliariai teikia duomenis vėliavos valstybių žuvininkystės institucijoms apie žvejybos laivų buvimo vietą, kursą ir greitį. ES šią sistemą privaloma naudoti 12 metrų ir ilgesniems žvejybos laivams (7).

7

Žvejybos laivų denyje įrengtas nuo klastojimo apsaugotas terminalas. Šis terminalas palydoviniu ryšiu gauna pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) padėties duomenis ir per palydovą, paprastai kas 1 ar 2 valandas (daugiausia), perduoda LSS duomenis į sausumos Žemės radijo ryšio stotį, kad jie vėliau būtų perduoti atitinkamam žvejybos stebėjimo centrui. Sistema sukurta taip, kad veiktų visiškai automatiškai, nereikalaujant rankinės įvesties.

LSS naudojama siekiant patikrinti žvejybos laivo tikralaikes ir ankstesnes geografines koordinates, kad būtų užtikrinta atitiktis įrašams apie laimikį, remiamas teisės aktų dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos įgyvendinimas ir padedama vykdyti pakrančių apsaugos funkcijas. Pagal jungtinės veiklos planą EŽKA gauna visų ES valstybių narių, įtrauktų į kiekvieną jungtinės veiklos planą, LSS duomenis. Valstybės narės EŽKA taip pat siunčia LSS duomenis, gautus iš trečiųjų šalių laivų, kuriems leidžiama žvejoti jų vandenyse.

Kadangi EŽKA taip pat koordinuoja jungtinės veiklos planus tarptautiniuose vandenyse, žvejybos valdymo organizacijos EŽKA LSS siunčia duomenis iš šiose vietovėse plaukiojančių trečiųjų šalių žvejybos laivų.

| — | Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema |
| --- | --- |

—

Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema

Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema (angl. ERS) naudojama automatiniam keitimuisi žvejybos veiklos duomenimis. Šiuos duomenis žvejybos laivai teikia vėliavos valstybės nacionalinėms institucijoms ir jais per ERS keičiamasi naudojant standartinį vėliavos valstybės ir kitų šalių (pakrantės valstybės, kontrolės valstybės, EŽKA) formatą ir protokolą. ERS naudojama ES žvejybos žurnaluose (įskaitant laimikio ir iškrovimo deklaracijas ir pan.), o EŽKA gauna duomenis apie iš anksto sudarytą laivų sąrašą.

4.2.   Žemės stebėjimu pagrįsti šaltiniai

Žemės stebėjimu pagrįsti šaltiniai

| (a) | „Copernicus“ jūrų stebėjimo paslauga |
| --- | --- |

(a)

„Copernicus“ jūrų stebėjimo paslauga

| (b) | Sintezuotosios apertūros radaro (SAR) palydoviniai vaizdai
  SAR jutikliai naudoja mikrobangų dažnius, kad gautų apačioje aptikto paviršiaus (jūros ar sausumos) atgalinės sklaidos matavimus. Vaizdus galima gauti neatsižvelgiant į oro sąlygas, debesuotumą ir bet kuriuo dienos ar nakties metu.
  SAR vandenyno vaizdai labai priklauso nuo paviršiaus nelygumo, kurį lemia vėjo stiprumas jūroje. Matuojant bangų aukštį, gautuose vaizduose matomos fone išsiskiriančios ypatybės, pavyzdžiui, laivai ir kitos žmogaus sukurtos konstrukcijos atrodo kaip šviesios dėmės, o naftos išsiliejimas ar labai mažo vėjo zonos – kaip tamsūs pavidalai. |
| --- | --- |

(b)

Sintezuotosios apertūros radaro (SAR) palydoviniai vaizdai

SAR jutikliai naudoja mikrobangų dažnius, kad gautų apačioje aptikto paviršiaus (jūros ar sausumos) atgalinės sklaidos matavimus. Vaizdus galima gauti neatsižvelgiant į oro sąlygas, debesuotumą ir bet kuriuo dienos ar nakties metu.

SAR vandenyno vaizdai labai priklauso nuo paviršiaus nelygumo, kurį lemia vėjo stiprumas jūroje. Matuojant bangų aukštį, gautuose vaizduose matomos fone išsiskiriančios ypatybės, pavyzdžiui, laivai ir kitos žmogaus sukurtos konstrukcijos atrodo kaip šviesios dėmės, o naftos išsiliejimas ar labai mažo vėjo zonos – kaip tamsūs pavidalai.

| (c) | Optiniai palydoviniai vaizdai
  Optiniai vaizdai gali suteikti daugybę informacijos skirtingose spektro juostose. Jie padeda lengviau aiškinti vaizdus ir nustatyti objektus pasitelkiant raudonos, žalios ir mėlynos spalvų dažnių derinį ir didesnį kontrastą, nors ir labai priklauso nuo saulės šviesos ir oro sąlygų. Optiniai jutikliai negali fiksuoti vaizdų naktį ar esant debesuotumui. |
| --- | --- |

(c)

Optiniai palydoviniai vaizdai

Optiniai vaizdai gali suteikti daugybę informacijos skirtingose spektro juostose. Jie padeda lengviau aiškinti vaizdus ir nustatyti objektus pasitelkiant raudonos, žalios ir mėlynos spalvų dažnių derinį ir didesnį kontrastą, nors ir labai priklauso nuo saulės šviesos ir oro sąlygų. Optiniai jutikliai negali fiksuoti vaizdų naktį ar esant debesuotumui.

| d) | „Copernicus“ jūros aplinkos stebėjimo paslauga (8) |
| --- | --- |

d)

„Copernicus“ jūros aplinkos stebėjimo paslauga (8)

8

| e) | Okeanografiniai palydoviniai produktai
  Kai kurie palydovai „Sentinel“ yra skirti vandenynams stebėti, naudojant tokias priemones kaip aukščiamačiai, radiometrai ir optiniai įtaisai su specialiomis spektro juostomis. Šiais trijų rūšių jutikliais (laive, pvz., „Sentinel3“, „Sentinel6“) užtikrinamas bazinis stebėjimas, siekiant gauti bet kokią informaciją apie vandenyno būklę ir fizines ypatybes, kad būtų galima teikti vandenynų prognozes: srovės, bangos, jūros lygis, jūros ledas, temperatūra, druskingumas. Kartu su daugybe optinių vaizdų šaltinių jie pateikia ir biogeocheminio turinio jūroje stebėjimo duomenis (įskaitant susijusias prognozes). |
| --- | --- |

e)

Okeanografiniai palydoviniai produktai

Kai kurie palydovai „Sentinel“ yra skirti vandenynams stebėti, naudojant tokias priemones kaip aukščiamačiai, radiometrai ir optiniai įtaisai su specialiomis spektro juostomis. Šiais trijų rūšių jutikliais (laive, pvz., „Sentinel3“, „Sentinel6“) užtikrinamas bazinis stebėjimas, siekiant gauti bet kokią informaciją apie vandenyno būklę ir fizines ypatybes, kad būtų galima teikti vandenynų prognozes: srovės, bangos, jūros lygis, jūros ledas, temperatūra, druskingumas. Kartu su daugybe optinių vaizdų šaltinių jie pateikia ir biogeocheminio turinio jūroje stebėjimo duomenis (įskaitant susijusias prognozes).

4.3.   Platformomis ore pagrįsti šaltiniai

Platformomis ore pagrįsti šaltiniai

| (a) | Nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos
  Nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugomis padedama vykdyti jūrų stebėjimo operacijas, kuriomis remiamos institucijos, dalyvaujančios valstybėms narėms ir ES agentūroms atliekant pakrančių apsaugos funkcijas tokiose srityse kaip:






  — | jūrų taršos nustatymas ir išmetamųjų teršalų stebėsena; |
| --- | --- | --- |

(a)

Nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos

Nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugomis padedama vykdyti jūrų stebėjimo operacijas, kuriomis remiamos institucijos, dalyvaujančios valstybėms narėms ir ES agentūroms atliekant pakrančių apsaugos funkcijas tokiose srityse kaip:

—

jūrų taršos nustatymas ir išmetamųjų teršalų stebėsena;

| — | neteisėtos žvejybos nustatymas, kova su prekyba narkotikais ir neteisėta imigracija; |
| --- | --- |

—

neteisėtos žvejybos nustatymas, kova su prekyba narkotikais ir neteisėta imigracija;

| — | parama reagavimo į jūros taršą operacijoms; |
| --- | --- |

—

parama reagavimo į jūros taršą operacijoms;

| — | paieškos ir gelbėjimo operacijos; |
| --- | --- |

—

paieškos ir gelbėjimo operacijos;

| — | teisėsaugos veiklos rėmimas. |
| --- | --- |

—

teisėsaugos veiklos rėmimas.

RPAS, naudojama kaip papildoma priemonė visoje stebėjimo grandinėje, gali skraidyti ilgą laiką (daugiau kaip 10 valandų, atsižvelgiant į sistemą). Tai leidžia stebėti didelius plotus, o RPAS prireikus gali likti „vietoje“ ir dieną, ir naktį.

Dabartinis EMSA RPAS portfelis apima vertikaliojo kilimo ir tūpimo (angl. VTOL) sistemas ir nejudamųjų sparnų RPAS, kai kurios iš jų naudoja palydovinį ryšį, kad galėtų vykdyti užhorizontines radijo ryšio operacijas. VTOL RPAS ypač naudinga žuvininkystės kontrolei, laivų išmetamųjų teršalų stebėsenai (naudojant duomenų paketų analizatorius laivo dangoje) ir reagavimo į taršą operacijoms. Atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą krovinio svorį, RPAS gali būti sumontuota daugybė jutiklių, pvz., optinės ir (arba) infraraudonųjų spindulių vaizdo kameros, skirtos stebėti dieną ar naktį, infraraudonosios spinduliuotės ir (arba) radaro jutikliai laivams ir naftai sklandžiai nustatyti.

Tiesioginiai vaizdo srautai ir naudojant RPAS surinkti duomenys platinami per internetinį RPAS duomenų centrą, kuris pasiekiamas darbo ir (arba) atokiose vietose. Duomenys susiejami su jūrų vaizdu, kurį jau galima gauti integruojant kitas jūrų stebėjimo paslaugas.

| (b) | Pilotuojamais orlaiviais pagrįsti šaltiniai
  Pilotuojamų orlaivių paslaugos suteikia galimybę tikruoju laiku stebėti, be kita ko, svarbias „pasienio“ zonas, o stebėjimo duomenys prašytojams pateikiami nedelsiant operacijos metu.
  Tikruoju laiku vaizdo ir informacijos srautai pateikiami jutikliais, sumontuotais ant platformos ore, ir tiesiogiai perduodami ES stebėjimo vietoms ir partnerių koordinavimo centrams.
  Pagrindinis tikslas – padėti valstybių narių nacionalinėms institucijoms ir Šengeno asocijuotosioms šalims, vykdančioms pakrančių apsaugos funkcijas, ES agentūroms ir subjektams, vykdantiems priežiūros ir stebėjimo veiklą konkrečioje svarbioje zonoje, daugiausia dėmesio skiriant ES „pasienio“ zonoms.
  Daugiafunkcis stebėjimas iš oro padeda naudotojams, kurie:






  — | vykdo jūrų stebėjimo veiklą, susijusią su pakrančių apsaugos funkcijomis; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pilotuojamais orlaiviais pagrįsti šaltiniai

Pilotuojamų orlaivių paslaugos suteikia galimybę tikruoju laiku stebėti, be kita ko, svarbias „pasienio“ zonas, o stebėjimo duomenys prašytojams pateikiami nedelsiant operacijos metu.

Tikruoju laiku vaizdo ir informacijos srautai pateikiami jutikliais, sumontuotais ant platformos ore, ir tiesiogiai perduodami ES stebėjimo vietoms ir partnerių koordinavimo centrams.

Pagrindinis tikslas – padėti valstybių narių nacionalinėms institucijoms ir Šengeno asocijuotosioms šalims, vykdančioms pakrančių apsaugos funkcijas, ES agentūroms ir subjektams, vykdantiems priežiūros ir stebėjimo veiklą konkrečioje svarbioje zonoje, daugiausia dėmesio skiriant ES „pasienio“ zonoms.

Daugiafunkcis stebėjimas iš oro padeda naudotojams, kurie:

—

vykdo jūrų stebėjimo veiklą, susijusią su pakrančių apsaugos funkcijomis;

| — | aptinka nelaimės ištiktus laivus, inicijuoja paieškos ir gelbėjimo operacijas ir papildomai prisideda nacionalinėms paieškos ir gelbėjimo institucijoms paprašius; |
| --- | --- |

—

aptinka nelaimės ištiktus laivus, inicijuoja paieškos ir gelbėjimo operacijas ir papildomai prisideda nacionalinėms paieškos ir gelbėjimo institucijoms paprašius;

| — | kovoja su neteisėta migracija ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

—

kovoja su neteisėta migracija ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu;

Frontex ir EŽKA teikia šias paslaugas pagal bendrą tarpinstitucinę preliminariąją sutartį.

Frontex

4.4.   Kiti pagrindiniai duomenų šaltiniai

Kiti pagrindiniai duomenų šaltiniai

| (a) | Meteorologiniai ir okeanografiniai duomenys
  Yra įvairių meteorologinių ir okeanografinių duomenų, kurie integruoti į EMSA sistemas. Duomenų rinkiniai aprašyti toliau.






  — | Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas („EMODNet“) (9) suteikia prieigą prie duomenų iš daugiau kaip 1 500
  in situ platformų. Informacija suskirstyta pagal geografinę vietovę ir platformos rūšį. |
| --- | --- | --- |

(a)

Meteorologiniai ir okeanografiniai duomenys

Yra įvairių meteorologinių ir okeanografinių duomenų, kurie integruoti į EMSA sistemas. Duomenų rinkiniai aprašyti toliau.

—

Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas („EMODNet“) (9) suteikia prieigą prie duomenų iš daugiau kaip 1 500
  in situ platformų. Informacija suskirstyta pagal geografinę vietovę ir platformos rūšį.

9

in situ

| — | Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo organizacija (EUMETSAT) (10) suteikia prieigą prie meteorologinių palydovų, kuriais plačiu mastu, bet tikruoju laiku fiksuojami vandenynų duomenys, kad būtų galima teikti konkrečias orų prognozių ir vandenynų paviršiaus stebėsenos paslaugas. |
| --- | --- |

—

Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo organizacija (EUMETSAT) (10) suteikia prieigą prie meteorologinių palydovų, kuriais plačiu mastu, bet tikruoju laiku fiksuojami vandenynų duomenys, kad būtų galima teikti konkrečias orų prognozių ir vandenynų paviršiaus stebėsenos paslaugas.

10

| — | Teikiant „Copernicus“ jūros aplinkos stebėjimo paslaugą (CMEMS) gaunami palydoviniai, oro ir in situ duomenys, kad būtų galima užtikrinti veikiančias vandenyno prognozių paslaugas, susijusias su žydruoju vandenynu (temperatūra, srovės, jūros lygis, vėjai, bangos), baltuoju vandenynu (daugiau nei 10 jūros ledo parametrų, įskaitant koncentraciją, storį, dreifą ir ledkalnius) ir žaliuoju vandenynu (pvz., chlorofilas, planktonas, optinės savybės, maisto medžiagos, su anglimi susiję produktai ir cheminių medžiagų, kaip antai geležies, fosfato, nitrato, kiekis). |
| --- | --- |

—

Teikiant „Copernicus“ jūros aplinkos stebėjimo paslaugą (CMEMS) gaunami palydoviniai, oro ir in situ duomenys, kad būtų galima užtikrinti veikiančias vandenyno prognozių paslaugas, susijusias su žydruoju vandenynu (temperatūra, srovės, jūros lygis, vėjai, bangos), baltuoju vandenynu (daugiau nei 10 jūros ledo parametrų, įskaitant koncentraciją, storį, dreifą ir ledkalnius) ir žaliuoju vandenynu (pvz., chlorofilas, planktonas, optinės savybės, maisto medžiagos, su anglimi susiję produktai ir cheminių medžiagų, kaip antai geležies, fosfato, nitrato, kiekis).

in situ

| — | Teikiant „Copernicus“ atmosferos stebėjimo paslaugą (ECAMS) (11) pateikiamos toliau išvardytų medžiagų kiekio įvairiuose atmosferos sluoksniuose prognozės:






  — | sieros dioksido; |
| --- | --- | --- |

—

Teikiant „Copernicus“ atmosferos stebėjimo paslaugą (ECAMS) (11) pateikiamos toliau išvardytų medžiagų kiekio įvairiuose atmosferos sluoksniuose prognozės:

11

—

sieros dioksido;

| — | azoto dioksido; |
| --- | --- |

—

azoto dioksido;

| — | anglies dioksido. |
| --- | --- |

—

anglies dioksido.

| (b) | Papildoma su laivais susijusi ir reisų informacija
  Valstybės narės per EMSA sistemas taip pat keičiasi papildomais duomenimis (apie laivus, reisus, patikrinimus ir kita susijusia informacija). Tai, be kita ko, apima: inspektavimo duomenis ir įspėjimus, susijusius su tarptautiniais ar ES reglamentais (THETIS, THETIS-EU); avarijų tyrimo ataskaitas (EMCIP); jūrininkų sertifikavimo duomenis (STCW-IS); jūrų įrangos patvirtinimus („MarED“); pranešimus apie įplaukimą į uostą ir išvykimą iš jo, pavojingų krovinių vežimą ir pranešimus apie incidentus (SafeSeaNet). |
| --- | --- |

(b)

Papildoma su laivais susijusi ir reisų informacija

Valstybės narės per EMSA sistemas taip pat keičiasi papildomais duomenimis (apie laivus, reisus, patikrinimus ir kita susijusia informacija). Tai, be kita ko, apima: inspektavimo duomenis ir įspėjimus, susijusius su tarptautiniais ar ES reglamentais (THETIS, THETIS-EU); avarijų tyrimo ataskaitas (EMCIP); jūrininkų sertifikavimo duomenis (STCW-IS); jūrų įrangos patvirtinimus („MarED“); pranešimus apie įplaukimą į uostą ir išvykimą iš jo, pavojingų krovinių vežimą ir pranešimus apie incidentus (SafeSeaNet).

SafeSeaNet

4.5.   Duomenų analizės priemonės ir vizualizavimas

Duomenų analizės priemonės ir vizualizavimas

Kaip jau minėta, būtina išnaudoti ir vizualizuoti duomenis ir susijusias duomenų bazes. Kai kurios susijusios priemonės ir platformos išvardytos toliau.

| (a) | Automatizuotos elgsenos stebėsenos (angl. ABM) algoritmai ir neįprasto judėjimo nustatymo paslauga
  ABM yra algoritmais pagrįstos priemonės, kuriomis analizuojamos laivo geografinės koordinatės, kad būtų nustatytas konkretus laivo elgesys ir įspėtas atitinkamas veiklos vykdytojas. Iki šiol buvo sukurta daugiau nei 20 algoritmų, įskaitant patekimo į svarbią zoną algoritmus, dviejų laivų susidūrimą jūroje ir prie kranto artėjantį laivą. Visas ABM naudotojas gali pasirinkti ir konfigūruoti tiesiogiai; veiklos vykdytojai automatiškai įspėjami tikruoju laiku el. paštu arba naudojant grafinę naudotojo sąsają „
  SafeSeaNet Graphical User Interface“ (angl. SEG).
  ABM naudoja vis daugiau ES valstybių narių ir įstaigų įvairiose veiklos srityse, tokiose kaip žuvininkystės kontrolė, sienų kontrolė, saugumas, jūrų eismo sauga, pakrančių apsauga ir aplinkos apsauga.
  ABM per EMSA integruotąsias jūrų paslaugas (IMS) gali naudotis valstybės narės ir EŽKA. Asocijuotoji platforma yra SEG. Jos taip pat teikiamos Frontex informacijos mainų tarp sistemų pagrindu per ataskaitų apie bendras operacijas teikimo priemonę (angl. JORA). Frontex platformoje šios priemonės vadinamos neįprasto judėjimo nustatymo paslauga. |
| --- | --- |

(a)

Automatizuotos elgsenos stebėsenos (angl. ABM) algoritmai ir neįprasto judėjimo nustatymo paslauga

ABM yra algoritmais pagrįstos priemonės, kuriomis analizuojamos laivo geografinės koordinatės, kad būtų nustatytas konkretus laivo elgesys ir įspėtas atitinkamas veiklos vykdytojas. Iki šiol buvo sukurta daugiau nei 20 algoritmų, įskaitant patekimo į svarbią zoną algoritmus, dviejų laivų susidūrimą jūroje ir prie kranto artėjantį laivą. Visas ABM naudotojas gali pasirinkti ir konfigūruoti tiesiogiai; veiklos vykdytojai automatiškai įspėjami tikruoju laiku el. paštu arba naudojant grafinę naudotojo sąsają „
  SafeSeaNet Graphical User Interface“ (angl. SEG).

SafeSeaNet

ABM naudoja vis daugiau ES valstybių narių ir įstaigų įvairiose veiklos srityse, tokiose kaip žuvininkystės kontrolė, sienų kontrolė, saugumas, jūrų eismo sauga, pakrančių apsauga ir aplinkos apsauga.

ABM per EMSA integruotąsias jūrų paslaugas (IMS) gali naudotis valstybės narės ir EŽKA. Asocijuotoji platforma yra SEG. Jos taip pat teikiamos Frontex informacijos mainų tarp sistemų pagrindu per ataskaitų apie bendras operacijas teikimo priemonę (angl. JORA). Frontex platformoje šios priemonės vadinamos neįprasto judėjimo nustatymo paslauga.

Frontex

Frontex

| (b) | Žemės stebėjimo pridėtinės vertės produktai
  Pridėtinės vertės produktai padeda naudotojams gauti ypač vertingą informaciją iš pagrindinių vaizdavimo produktų, todėl institucijos gali greičiau ir efektyviau atlikti aukštesnio lygio objektų, funkcijų ar veiklos jūroje analizę. Pridėtinės vertės produktai gali būti teikiami kaip viršutinis pirminio palydovinio vaizdo produkto sluoksnis arba kaip atskiras informacijos sluoksnis, pvz., vektoriaus sluoksnis, arba kaip prognozė arba klimato pakartotinė analizė ar prognozė. Šiuo metu naudotojams, be kita ko, siūlomi šie pridėtinės vertės produktai:






  — | laivų aptikimas; |
| --- | --- | --- |

(b)

Žemės stebėjimo pridėtinės vertės produktai

Pridėtinės vertės produktai padeda naudotojams gauti ypač vertingą informaciją iš pagrindinių vaizdavimo produktų, todėl institucijos gali greičiau ir efektyviau atlikti aukštesnio lygio objektų, funkcijų ar veiklos jūroje analizę. Pridėtinės vertės produktai gali būti teikiami kaip viršutinis pirminio palydovinio vaizdo produkto sluoksnis arba kaip atskiras informacijos sluoksnis, pvz., vektoriaus sluoksnis, arba kaip prognozė arba klimato pakartotinė analizė ar prognozė. Šiuo metu naudotojams, be kita ko, siūlomi šie pridėtinės vertės produktai:

—

laivų aptikimas;

| — | funkcijų nustatymas; |
| --- | --- |

—

funkcijų nustatymas;

| — | veiklos nustatymas; |
| --- | --- |

—

veiklos nustatymas;

| — | naftos išsiliejimo nustatymas; |
| --- | --- |

—

naftos išsiliejimo nustatymas;

| — | informacija apie vėją ir bangas. |
| --- | --- |

—

informacija apie vėją ir bangas.

Šiais Žemės stebėjimo pridėtinės vertės produktais per EMSA IMS gali naudotis valstybės narės ir EŽKA. Valstybės narės ir EŽKA šiais produktais gali nemokamai naudotis naudojimo vietoje, nes finansavimas gali būti padengiamas teikiant „Copernicus“ jūrų stebėjimo paslaugą ir „Copernicus“ jūros aplinkos stebėjimo paslaugą (12). Jie gali būti vizualizuoti SEG, taip pat informacijos mainų tarp sistemų pagrindu per JORA gali būti teikiami Frontex. Frontex platformoje jie vadinami laivų aptikimo paslauga (angl. VDS) ir veiklos nustatymo paslauga.

12

Frontex

Frontex

| (c) | Stebint Žemę gautų laivų duomenų koreliacija
  Laivų aptikimai, gauti iš SAR ir optinių vaizdų, koreliuojami su laivų duomenimis (pvz., AIS, LRIT ir LSS duomenimis). Taip galima apžvelgti, kurie laivai teikia ataskaitas nurodytoje vietovėje, o kurie ne. Ši informacija pateikiama dviem vektoriaus sluoksniais:






  — | VDS koreliuojama su laivo pranešimų informacija (palydovo aptiktas laivas gali būti susietas su laivo pranešimų informacija ir taip identifikuotas) ir |
| --- | --- | --- |

(c)

Stebint Žemę gautų laivų duomenų koreliacija

Laivų aptikimai, gauti iš SAR ir optinių vaizdų, koreliuojami su laivų duomenimis (pvz., AIS, LRIT ir LSS duomenimis). Taip galima apžvelgti, kurie laivai teikia ataskaitas nurodytoje vietovėje, o kurie ne. Ši informacija pateikiama dviem vektoriaus sluoksniais:

—

VDS koreliuojama su laivo pranešimų informacija (palydovo aptiktas laivas gali būti susietas su laivo pranešimų informacija ir taip identifikuotas) ir

| — | VDS nekoreliuojama su laivo pranešimų informacija (palydovo aptiktas laivas negali būti susietas su laivo pranešimų informacija, todėl laivo neįmanoma identifikuoti). |
| --- | --- |

—

VDS nekoreliuojama su laivo pranešimų informacija (palydovo aptiktas laivas negali būti susietas su laivo pranešimų informacija, todėl laivo neįmanoma identifikuoti).

Naudotojai gaus tik laivų pranešimų informacijos, kurios atžvilgiu jiems suteiktos atitinkamos prieigos teisės, koreliacijas.

4.6.   Kitos su jūra susijusios informacijos platformos

Kitos su jūra susijusios informacijos platformos

Agentūros sukūrė įvairias informacijos platformas, pagrįstas konkrečių naudotojų bendruomenių poreikiais ir įgaliojimais. Šios platformos, atsižvelgiant į poreikius ir prieigos teises, apima kai kuriuos pirmiau aprašytus duomenis ir priemones. Toliau pateiktos pagrindinės platformos.

| (a) | EŽKA: EŽKA IMS pateikiama integruota informacija apie jūras, specialiai pritaikyta žuvininkystės kontrolei, kuria remiama valstybių narių žuvininkystės kontrolės veikla. Ji rengiama per EMSA sukurtą SEG.
  EŽKA IMS gali tikruoju laiku integruoti ir sugretinti padėties duomenų rinkinius, surinktus tokiais kanalais kaip LSS, antžeminė AIS ir palydovinė AIS, taip pat LRIT ir VDS ataskaitos bei palydoviniai vaizdai, pateikti pasitelkiant „Copernicus“ jūrų stebėjimo paslaugą.
  Programoje yra daug funkcijų ir bazinių duomenų rinkinių, kurie gali būti naudojami konkrečioms žuvininkystės kontrolės užduotims atlikti. Šios užduotys įvairios – nuo žvejybos veiklos ES ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų vandenų stebėjimo iki patikimo pasaulinio istorinio laivų judėjimo informacijos šaltinio (neapsiribojant tik žvejybos laivais) teikimo NNN žvejybos laimikio sertifikatų patikrinimo tikslais (NNN reglamentas (13)).
  Be to, integruojant su žuvininkyste susijusią informaciją apie jūrų sienas ir žvejybos rajonus ir, dar svarbiau, apie konkrečius žvejybos laivų vykdomos žvejybos veiklos požymius, pvz., Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) laivų rūšis, žvejybos įrankių rūšis, ES laivyno registro išorės žymas ir žvejybos leidimų informaciją, sudaromos sąlygos naudotis pažangiomis filtravimo ir paieškos funkcijomis. Teikiamos įvairios funkcijos:






  — | Išmanioji paieška ir išplėstinė paieška.
  Išmanioji laivų paieška tikruoju laiku, naudojant įvairius ID. Išplėstinė paieška pagal platesnį požymių rinkinį (t. y. žvejybos įrankių rūšį, Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos ID), suteikianti galimybę susipažinti su ankstesnėmis geografinėmis koordinatėmis. |
| --- | --- | --- |

(a)

EŽKA: EŽKA IMS pateikiama integruota informacija apie jūras, specialiai pritaikyta žuvininkystės kontrolei, kuria remiama valstybių narių žuvininkystės kontrolės veikla. Ji rengiama per EMSA sukurtą SEG.

EŽKA IMS gali tikruoju laiku integruoti ir sugretinti padėties duomenų rinkinius, surinktus tokiais kanalais kaip LSS, antžeminė AIS ir palydovinė AIS, taip pat LRIT ir VDS ataskaitos bei palydoviniai vaizdai, pateikti pasitelkiant „Copernicus“ jūrų stebėjimo paslaugą.

Programoje yra daug funkcijų ir bazinių duomenų rinkinių, kurie gali būti naudojami konkrečioms žuvininkystės kontrolės užduotims atlikti. Šios užduotys įvairios – nuo žvejybos veiklos ES ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų vandenų stebėjimo iki patikimo pasaulinio istorinio laivų judėjimo informacijos šaltinio (neapsiribojant tik žvejybos laivais) teikimo NNN žvejybos laimikio sertifikatų patikrinimo tikslais (NNN reglamentas (13)).

13

Be to, integruojant su žuvininkyste susijusią informaciją apie jūrų sienas ir žvejybos rajonus ir, dar svarbiau, apie konkrečius žvejybos laivų vykdomos žvejybos veiklos požymius, pvz., Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) laivų rūšis, žvejybos įrankių rūšis, ES laivyno registro išorės žymas ir žvejybos leidimų informaciją, sudaromos sąlygos naudotis pažangiomis filtravimo ir paieškos funkcijomis. Teikiamos įvairios funkcijos:

—

Išmanioji paieška ir išplėstinė paieška.

Išmanioji laivų paieška tikruoju laiku, naudojant įvairius ID. Išplėstinė paieška pagal platesnį požymių rinkinį (t. y. žvejybos įrankių rūšį, Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos ID), suteikianti galimybę susipažinti su ankstesnėmis geografinėmis koordinatėmis.

| — | Vieno ir keleto kelių kūrimas.
  Pavienių ir kelių laivų atveju gali būti kuriami tikrojo laiko ir (arba) istoriniai keliai.
  Aukšto dažnio padėties duomenys ir gebėjimas sugretinti įvairius padėties duomenų šaltinius leidžia atlikti išsamią veiklos stebėseną (t. y. perkrovimo ir žvejybos veiklos, prieigos stebėseną). |
| --- | --- |

—

Vieno ir keleto kelių kūrimas.

Pavienių ir kelių laivų atveju gali būti kuriami tikrojo laiko ir (arba) istoriniai keliai.

Aukšto dažnio padėties duomenys ir gebėjimas sugretinti įvairius padėties duomenų šaltinius leidžia atlikti išsamią veiklos stebėseną (t. y. perkrovimo ir žvejybos veiklos, prieigos stebėseną).

| — | Automatizuota elgsenos stebėsena.
  ABM įspėjimai grindžiami konkrečiais algoritmais, apibrėžtais pagal veiklos poreikius. ABM ypač naudinga nustatant laivus, patenkančius į uždaras zonas (t. y. RTC) arba tam tikrą elgesį (t. y. perkrovimą). |
| --- | --- |

—

Automatizuota elgsenos stebėsena.

ABM įspėjimai grindžiami konkrečiais algoritmais, apibrėžtais pagal veiklos poreikius. ABM ypač naudinga nustatant laivus, patenkančius į uždaras zonas (t. y. RTC) arba tam tikrą elgesį (t. y. perkrovimą).

| — | Eksportavimas ir siuntimas.
  Galima eksportuoti užklausų, pvz., kelio kūrimo, laivų paieškos ir ABM įspėjimų, rezultatus įvairiais formatais. Laivų geografines koordinates ir vietovės failus galima importuoti ir susieti su esamais laivais. |
| --- | --- |

—

Eksportavimas ir siuntimas.

Galima eksportuoti užklausų, pvz., kelio kūrimo, laivų paieškos ir ABM įspėjimų, rezultatus įvairiais formatais. Laivų geografines koordinates ir vietovės failus galima importuoti ir susieti su esamais laivais.

| (b) | EMSA: SEG yra pagrindinė SafeSeaNet ir integruotųjų jūrų paslaugų, įskaitant automatizuotą elgsenos stebėseną, vizualizavimo platforma, skirta daugumai naudotojų bendruomenių. Integruotąsias jūrų paslaugas galima pasiekti naudojant SEG internetinę grafinę naudotojo sąsają, kuri prieinama staliniuose, nešiojamuosiuose ir mobiliuosiuose įrenginiuose (naudojant IMS programą). Šios paslaugos taip pat teikiamos informacijos mainų tarp sistemų sąsajose, kuriomis naudotojams suteikiama galimybė peržiūrėti integruotuosius duomenis savo sistemose ir gauti įspėjimus apie konkrečius iš anksto nustatytus stebėjimo atvejus.






  — | SEG platforma.
  SEG platformoje integruojama ir sujungiama daug skirtingų rūšių duomenų, įskaitant galutinio naudotojo pateiktus duomenis, kad būtų galima susidaryti kuo išsamesnį ir naujesnį jūrų vaizdą. Tai yra specialiai naudotojo poreikiams pritaikyta paslauga, kuria galima lengvai ir pasirinktinai naudotis remiantis išskirtinių galimybių rinkiniu. |
| --- | --- | --- |

(b)

EMSA: SEG yra pagrindinė SafeSeaNet ir integruotųjų jūrų paslaugų, įskaitant automatizuotą elgsenos stebėseną, vizualizavimo platforma, skirta daugumai naudotojų bendruomenių. Integruotąsias jūrų paslaugas galima pasiekti naudojant SEG internetinę grafinę naudotojo sąsają, kuri prieinama staliniuose, nešiojamuosiuose ir mobiliuosiuose įrenginiuose (naudojant IMS programą). Šios paslaugos taip pat teikiamos informacijos mainų tarp sistemų sąsajose, kuriomis naudotojams suteikiama galimybė peržiūrėti integruotuosius duomenis savo sistemose ir gauti įspėjimus apie konkrečius iš anksto nustatytus stebėjimo atvejus.

SafeSeaNet

—

SEG platforma.

SEG platformoje integruojama ir sujungiama daug skirtingų rūšių duomenų, įskaitant galutinio naudotojo pateiktus duomenis, kad būtų galima susidaryti kuo išsamesnį ir naujesnį jūrų vaizdą. Tai yra specialiai naudotojo poreikiams pritaikyta paslauga, kuria galima lengvai ir pasirinktinai naudotis remiantis išskirtinių galimybių rinkiniu.

| — | Duomenų šaltiniai.
  Duomenys gaunami iš: laivų stebėjimo sistemų (antžeminės AIS, LRIT ir LSS); palydovinės AIS pasaulinio srauto; Žemės stebėjimo palydovinių vaizdų ir susijusių produktų; sustiprintos paieškos ir gelbėjimo funkcijos (E-SARSURPIC); papildoma informacijos apie laivus ir reisus (pavojingos medžiagos, uostas, atliekos, saugumas ir su incidentais susijusi informacija); jūrlapių; meteorologinių ir okeanografinių duomenų. Išsamesnė informacija pateikiama 4.1, 4.2 ir 4.3 dalyse. |
| --- | --- |

—

Duomenų šaltiniai.

Duomenys gaunami iš: laivų stebėjimo sistemų (antžeminės AIS, LRIT ir LSS); palydovinės AIS pasaulinio srauto; Žemės stebėjimo palydovinių vaizdų ir susijusių produktų; sustiprintos paieškos ir gelbėjimo funkcijos (E-SARSURPIC); papildoma informacijos apie laivus ir reisus (pavojingos medžiagos, uostas, atliekos, saugumas ir su incidentais susijusi informacija); jūrlapių; meteorologinių ir okeanografinių duomenų. Išsamesnė informacija pateikiama 4.1, 4.2 ir 4.3 dalyse.

| — | Įvairioms funkcijoms naudojami duomenys.
  Integruotosios jūrų paslaugos siūlomos visoms jūrų institucijoms ir jomis tenkinami įvairių funkcijų naudotojų poreikiai. Naudotojai gali dalytis aktualia ir su konkrečiomis funkcijomis susijusia informacija su kitomis nacionalinėmis, regioninėmis ir tarptautinėmis institucijomis misijų jūroje tikslais. |
| --- | --- |

—

Įvairioms funkcijoms naudojami duomenys.

Integruotosios jūrų paslaugos siūlomos visoms jūrų institucijoms ir jomis tenkinami įvairių funkcijų naudotojų poreikiai. Naudotojai gali dalytis aktualia ir su konkrečiomis funkcijomis susijusia informacija su kitomis nacionalinėmis, regioninėmis ir tarptautinėmis institucijomis misijų jūroje tikslais.

| — | Naudotojų duomenys.
  Naudotojai taip pat gali pateikti savo duomenis, kurie gali būti koreliuojami su kitais duomenimis, tada atgal nusiunčiami jiems ir tiems, su kuriais jie nusprendžia dalytis šiais duomenimis. |
| --- | --- |

—

Naudotojų duomenys.

Naudotojai taip pat gali pateikti savo duomenis, kurie gali būti koreliuojami su kitais duomenimis, tada atgal nusiunčiami jiems ir tiems, su kuriais jie nusprendžia dalytis šiais duomenimis.

| — | Mastas ir geografinė aprėptis.
  Skirtingais geografiniais lygmenimis (nacionaliniu, regionų ir tarptautiniu) galima dalytis skirtinga informacija. Naudotojai gali pasirinkti gauti bendrą apžvalgą arba konkrečius duomenis, apimančius jiems labiausiai rūpimas sritis. Jie taip pat gali pateikti užklausą dėl konkretaus laikotarpio praeityje, kuris siekia net 36 mėnesius. |
| --- | --- |

—

Mastas ir geografinė aprėptis.

Skirtingais geografiniais lygmenimis (nacionaliniu, regionų ir tarptautiniu) galima dalytis skirtinga informacija. Naudotojai gali pasirinkti gauti bendrą apžvalgą arba konkrečius duomenis, apimančius jiems labiausiai rūpimas sritis. Jie taip pat gali pateikti užklausą dėl konkretaus laikotarpio praeityje, kuris siekia net 36 mėnesius.

| — | Prieigos teisių valdymas.
  Platinimo politiką nustato duomenų ir informacijos savininkai, laikydamiesi sudėtingų prieigos teisių valdymo taisyklių. |
| --- | --- |

—

Prieigos teisių valdymas.

Platinimo politiką nustato duomenų ir informacijos savininkai, laikydamiesi sudėtingų prieigos teisių valdymo taisyklių.

| — | Automatizuota elgsenos stebėsena.
  Algoritmais pagrįsta ABM sistema analizuoja laivo geografines koordinates, kad nustatytų neįprastą ir ypatingą laivo elgesį. Naudotojai įspėjami automatiškai ir tikruoju laiku, kai nustatomi tam tikri elgesio modeliai. |
| --- | --- |

—

Automatizuota elgsenos stebėsena.

Algoritmais pagrįsta ABM sistema analizuoja laivo geografines koordinates, kad nustatytų neįprastą ir ypatingą laivo elgesį. Naudotojai įspėjami automatiškai ir tikruoju laiku, kai nustatomi tam tikri elgesio modeliai.

Be to, pagrindinė Žemės stebėjimo produktų valdymo platforma yra Žemės stebėjimo duomenų centras. RPAS veiklos duomenų pagrindinė platforma yra RPAS duomenų centras.

| (c) | Frontex:






  — | EUROSUR.
  Remiantis Reglamentu (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos, Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) yra Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnybų keitimosi informacija ir bendradarbiavimo vykdant sienų valdymo užduotis pagrindas. Ją sudaro keli elementai, įskaitant įvairias EUROSUR gretinimo paslaugas, kurios padeda rengiant Europos padėties vaizdo sistemą ir padeda valstybėms narėms apibrėžti nacionalinės padėties vaizdo sistemas. Jos grindžiamos bendru stebėjimo priemonių taikymu ir tarpžinybiniu bendradarbiavimu ES lygmeniu, įskaitant „Copernicus“ saugumo paslaugų teikimą („Copernicus“ sienų stebėjimo paslauga).
  Teikiant EUROSUR gretinimo paslaugas, renkami duomenys iš įvairių duomenų šaltinių ir platformų, jie apibendrinami ir sujungiami į pritaikytas informacijos paslaugas, susijusias su integruotuoju Europos sienų valdymu. Vėliau šios paslaugos teikiamos ES valstybių narių ir asocijuotųjų Šengeno šalių institucijoms ir kitiems partneriams. |
| --- | --- | --- |

(c)

Frontex:

Frontex

—

EUROSUR.

Remiantis Reglamentu (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos, Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) yra Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnybų keitimosi informacija ir bendradarbiavimo vykdant sienų valdymo užduotis pagrindas. Ją sudaro keli elementai, įskaitant įvairias EUROSUR gretinimo paslaugas, kurios padeda rengiant Europos padėties vaizdo sistemą ir padeda valstybėms narėms apibrėžti nacionalinės padėties vaizdo sistemas. Jos grindžiamos bendru stebėjimo priemonių taikymu ir tarpžinybiniu bendradarbiavimu ES lygmeniu, įskaitant „Copernicus“ saugumo paslaugų teikimą („Copernicus“ sienų stebėjimo paslauga).

Teikiant EUROSUR gretinimo paslaugas, renkami duomenys iš įvairių duomenų šaltinių ir platformų, jie apibendrinami ir sujungiami į pritaikytas informacijos paslaugas, susijusias su integruotuoju Europos sienų valdymu. Vėliau šios paslaugos teikiamos ES valstybių narių ir asocijuotųjų Šengeno šalių institucijoms ir kitiems partneriams.

| — | JORA.
  EUROSUR priklausanti ataskaitų apie bendras operacijas teikimo priemonė naudojama duomenų srautams valdyti ir neskelbtiniems bei neslaptiems neklasifikuojamiems duomenims keistis tarp Frontex ir jos vidaus bei išorės suinteresuotųjų subjektų.
  2011 m. sausio mėn. Frontex pristatė JORA kaip internetinį keitimosi veiklos informacija sprendimą; nuo tada jis buvo nuolat plėtojamas ir ilgainiui palaipsniui buvo diegiamos naujos funkcijos. Dabar tai moderniausias keitimosi informacija, įskaitant veiklos statistiką ir asmens duomenis, sprendimas, sistemos naudotojams teikiantis įvairias EUROSUR gretinimo paslaugas. Naudojant JORA surinkta daugiau kaip pusė milijono ataskaitų, kuriomis labai prisidėta kuriant Europos padėties vaizdo sistemą. |
| --- | --- |

—

JORA.

EUROSUR priklausanti ataskaitų apie bendras operacijas teikimo priemonė naudojama duomenų srautams valdyti ir neskelbtiniems bei neslaptiems neklasifikuojamiems duomenims keistis tarp Frontex ir jos vidaus bei išorės suinteresuotųjų subjektų.

Frontex

2011 m. sausio mėn. Frontex pristatė JORA kaip internetinį keitimosi veiklos informacija sprendimą; nuo tada jis buvo nuolat plėtojamas ir ilgainiui palaipsniui buvo diegiamos naujos funkcijos. Dabar tai moderniausias keitimosi informacija, įskaitant veiklos statistiką ir asmens duomenis, sprendimas, sistemos naudotojams teikiantis įvairias EUROSUR gretinimo paslaugas. Naudojant JORA surinkta daugiau kaip pusė milijono ataskaitų, kuriomis labai prisidėta kuriant Europos padėties vaizdo sistemą.

Frontex

5.   GEBĖJIMŲ STIPRINIMAS IR MOKYMŲ KATALOGAS

GEBĖJIMŲ STIPRINIMAS IR MOKYMŲ KATALOGAS

5.1.   Gebėjimų stiprinimas ir mokymas

Gebėjimų stiprinimas ir mokymas

Bendros, standartizuotos ir palyginamos gebėjimų stiprinimo ir mokymo programos yra labai svarbios efektyviam ir veiksmingam bendradarbiavimui pakrančių apsaugos srityje. Siekdamas pradėti spręsti su šios srities švietimu ir mokymu susijusius uždavinius, Komisijos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas 2015–2019 m. finansavo pakrančių apsaugos akademijų projektą (14) (Europos pakrančių apsaugos funkcijų akademijų tinklo projektas „ECGFA Net“).

14

Pagrindinis šio projekto tikslas buvo stiprinti švietimo srities bendradarbiavimą vykdant pakrančių apsaugos funkcijas, palengvinti įvairių šias funkcijas vykdančių institucijų sąveiką ir bendradarbiavimą bei padidinti šios veiklos nuoseklumą ir veiksmingumą. Projektas apėmė mainų programą (įskaitant pareigūnų mainų darbo vietoje programą ir kitoms institucijoms skirtą mokymo kursų programą), sektorinės kvalifikacijų sistemos (angl. SQF) sukūrimą ir specialaus portalo sukūrimą.

SQF tikslas – suteikti pakrančių apsaugos akademijoms galimybę palyginti kvalifikaciją. Tai savanoriška sistema, kuria apibūdinama, ką įvairių kvalifikacijų turėtojai turėtų žinoti, suprasti ir sugebėti atlikti tam tikrais lygmenimis, kad galėtų vykdyti su pakrančių apsaugos funkcijomis susijusias užduotis (15). Todėl SQF galėtų būti pagrindas rengiant pakrančių apsaugos akademijų švietimo ir gebėjimų stiprinimo programas, susijusias su bendradarbiavimu pakrančių apsaugos srityje ir bendromis operacijomis. SQF prieinama Europos pakrančių apsaugos funkcijų mokymo portale (16).

15

16

Kadangi gebėjimų stiprinimas ir mokymas yra viena iš penkių pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimo sričių, trys agentūros integruoja atitinkamus projekto išdirbius ir rezultatus į esamą bendradarbiavimo sistemą.

5.2.   Mokymų katalogas

Mokymų katalogas

Pagrindinis mokymų katalogo tikslas – pateikti visų mokymo kursų, kuriuos šiuo metu vykdo trys agentūros, sąrašą. Valstybių narių prašymu kataloge išvardyti visi prieinami kursai, ne vien tie, kuriuose dalyvauja dvi ar daugiau agentūrų. Kai taikoma, sąrašuose taip pat nurodoma atitinkama bendradarbiavimo sritis, susijusi su tais mokymo kursais.

Trumpa apžvalga padeda naudotojams nustatyti, ar prieinami kursai atitinka jų poreikius. Ši apžvalga gali apimti vieną ar daugiau šių aspektų:

| — | kursų siekį, |
| --- | --- |

—

kursų siekį,

| — | kursų tikslus ir |
| --- | --- |

—

kursų tikslus ir

| — | tikslinę kursų auditoriją. |
| --- | --- |

—

tikslinę kursų auditoriją.

Katalogas (prieinamas per specialią interneto platformą) yra suskirstytas į tiesiogiai ir per vieną iš agentūrų e. mokymosi platformų teikiamus mokymo kursus (17). Kiekvieno katalogo skyriaus pradžioje pateikiamos atitinkamos saityno nuorodos, kurias spustelėję naudotojai gali gauti išsamesnės informacijos apie kiekvieną iš išvardytų kursų, įskaitant išsamią informaciją apie tai, kaip dalyvauti tuose mokymo kursuose ir pateikti paraišką (18). Išsamesnės informacijos taip pat galima gauti susisiekus su atitinkama agentūra pateiktu el. pašto adresu.

17

18

Dvi ar net visos trys agentūros parengė keletą mokymo kursų, kuriuos teikiant gali dalyvauti kiekvienos agentūros instruktoriai ir (arba) naudojama agentūrų įranga. Taip pat numatoma, kad ilgainiui bus rengiami papildomi bendri mokymo kursai, papildysiantys jau užbaigtus kursus.

Kaip minėta pirmiau, išsamesnė informacija apie visus šiuos kursus pateikiama mokymų kataloge ir bus prieinama interneto platformoje.

6.   GERIAUSIOS PATIRTIES GAIRĖS IR VADOVŲ KATALOGAS

GERIAUSIOS PATIRTIES GAIRĖS IR VADOVŲ KATALOGAS

Geriausios patirties gairėmis ir vadovų katalogu siekiama sudaryti išsamų visų trijų, o ne tik dviejų ar daugiau agentūrų, turimų tokių dokumentų ir bendradarbiavimo pakrančių apsaugos srityje forumų gairių sąrašą. Kataloge vadovo naudotojams pateikiama trumpa kiekvieno dokumento apžvalga.

Šiuo atžvilgiu ECGFF sukurtas daugiafunkcių operacijų jūroje koncepcijos modelis galėtų būti svarbus dalijantis pajėgumais, planuojant ir įgyvendinant daugiafunkces operacijas, dalijantis ištekliais ir kitais pajėgumais tiek, kiek tą veiklą koordinuoja atitinkamos agentūros ir tam pritaria atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos.

Katalogas, kurį EŽKA valdo glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis dviem agentūromis ir Komisija, bus prieinamas interneto platformoje ir jame bus pateikta saityno nuoroda, kurią spustelėjus bus galima susipažinti su išsamesne informacija.

7.   REGIONINIS, TARPTAUTINIS, DVIŠALIS IR DAUGIAŠALIS BENDRADARBIAVIMAS

REGIONINIS, TARPTAUTINIS, DVIŠALIS IR DAUGIAŠALIS BENDRADARBIAVIMAS

Visoje Europoje yra daug ilgalaikių regioninio, tarptautinio, dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo susitarimų ir (arba) mechanizmų, apimančių įvairius su jūromis susijusius klausimus. Dauguma šių susitarimų apima kai kuriuos pakrančių apsaugos funkcijų aspektus ir daugelis jų taikomi už Europos ribų ir gali apimti keletą trečiųjų šalių. Taip pat yra daug įvairių labiau į vietos lygmenį orientuotų susitarimų ir mechanizmų, kurie taikomi kaimyninėms šalims dvišaliu ar daugiašaliu pagrindu.

Su visais šiais mechanizmais susijęs teisinis pagrindas, taikymo sritis, sudėtingumas, įsipareigojimai, sankcijos ir pan. labai skiriasi. Kai kurios šalys gali turėti tvirtą teisinį pagrindą su aiškiai apibrėžtais įsipareigojimais ir ribotu susitariančiųjų šalių skaičiumi. Kiti mechanizmai, kalbant apie dalyvavimą, gali būti savanoriški, neprivalomi įsipareigojimų atžvilgiu ir gali būti atviri plačiam suinteresuotųjų subjektų ratui. Vadove nesiekiama suskirstyti mechanizmų į kategorijas ar kiekybiškai nustatyti dalyvių įsipareigojimų. Juo siekiama pateikti apžvalgą išvardijant mechanizmus, bendrą veiklos sritį ir suinteresuotuosius subjektus.

Siekiant įvertinti didelę tokių mechanizmų įvairovę, vadove ir pridedamuose kataloguose bei informacijos suvestinėse išdėstomi ir išvardijami kai kurie pagrindiniai susitarimai, taip pat tam tikri kiti dvišaliai ir daugiašaliai susitarimai. Šiame sąraše, kuris bus pateiktas specialioje interneto platformoje, pateikiamas trumpas kiekvieno mechanizmo aukšto lygio aprašymas ir, jei taikoma, nuoroda į atitinkamą interneto svetainę. Be to, nurodomos šalys, dalyvaujančios kiekviename susitarime arba su juo susijusios.

Nors šiuo sąrašu nesiekiama išsamiai apibūdinti kiekvieno galiojančio susitarimo, jame pateikiamas plataus masto reprezentatyvus pavyzdys to, kas jau sukurta ir įgyvendinta. Taip vadovo naudotojams pateikiami elementai, kurie galėtų būti jų pačių mechanizmų kūrimo pagrindas; tai pagrindinis principas ir vienas iš vadovo tikslų.

Taip pat svarbi Europos Sąjungos jūrų saugumo strategija, kuri yra viena iš pagrindinių ES jūrų daugiašališkumo priemonių. Ja skatinamas visapusiškas, tarpsektorinis ir tarpvalstybinis, nuoseklus ir ekonomiškas požiūris Europos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis.

Po to, kai buvo iš dalies pakeisti jų steigimo reglamentai, trys agentūros rėmė iniciatyvas dėl bendradarbiavimo pakrančių apsaugos srityje regionų lygmeniu, pvz., ECGFF ir Viduržemio jūros pakrantės apsaugos tarnybų forumą (angl. MCGFF).

Europos pakrančių apsaugos tarnybų forumas

Europos pakrančių apsaugos tarnybų forumas

Europos pakrančių apsaugos funkcijų forumas (19) yra savarankiškas, neprivalomas, savanoriškas, nepriklausomas ir nepolitinis forumas, turintis patirties sienų kontrolės srityje. Jame dalyvauja 22 ES valstybių narių ir dviejų Šengeno asocijuotųjų šalių pakrančių apsaugos institucijos, taip pat ES institucijų ir įstaigų, turinčių su ES pakrančių apsaugos funkcijomis susijusią kompetenciją, atstovai.

19

Komisija ir agentūros rėmė ECGFF nuo jo įsteigimo 2009 m. Forumo pirmininkas renkamas rotacijos tvarka, jis atsakingas už metinės programos, apibrėžtos pirmininkavimo pradžioje, įgyvendinimą. Agentūros remia šios darbo programos įgyvendinimą, rengdamos bendrus teminius praktinius seminarus.

Agentūros taip pat dalyvauja įvairiuose ECGFF įgyvendinamuose specialiuose projektuose, kad užtikrintų veiklos tęstinumą ir suderinamumą su jų darbu.

8.   ŠALIŲ INFORMACIJOS SUVESTINĖS

ŠALIŲ INFORMACIJOS SUVESTINĖS

8.1.   Tikslas

Tikslas

Pagrindinis šalių informacijos suvestinių tikslas – pateikti paprastą informacinį dokumentą, kuriame būtų išdėstyta tokia informacija:

| (a) | nacionaliniai informacijos centrai ministerijose ir strateginiu lygmeniu, atitinkami jų kontaktiniai duomenys, t. y. el. paštas ir telefonas; |
| --- | --- |

(a)

nacionaliniai informacijos centrai ministerijose ir strateginiu lygmeniu, atitinkami jų kontaktiniai duomenys, t. y. el. paštas ir telefonas;

| (b) | ministerijos, departamentai, agentūros ir organizacijos, dalyvaujantys vykdant įvairias pakrančių apsaugos funkcijas, jų adresas, kontaktiniai duomenys (telefonas ir el. paštas), kuriais galima kreiptis bet kuriuo metu, ir prireikus atitinkama interneto svetainė; |
| --- | --- |

(b)

ministerijos, departamentai, agentūros ir organizacijos, dalyvaujantys vykdant įvairias pakrančių apsaugos funkcijas, jų adresas, kontaktiniai duomenys (telefonas ir el. paštas), kuriais galima kreiptis bet kuriuo metu, ir prireikus atitinkama interneto svetainė;

| (c) | informacijos suvestinėje taip pat nurodoma „pagrindinė“ organizacija, atsakinga už kiekvieną pakrančių apsaugos funkciją, ir bet kuri kita organizacija, kuriai tenka su šiomis funkcijomis susijęs vaidmuo arba atsakomybė. Joje taip pat bus nustatyta, ar ir kada šis vadovaujamas vaidmuo pasikeis, atsižvelgiant į jūrų teritoriją (jurisdikciją) (t. y. teritorines jūras, gretimą zoną, išskirtinę ekonominę zoną ir atvirąją jūrą); |
| --- | --- |

(c)

informacijos suvestinėje taip pat nurodoma „pagrindinė“ organizacija, atsakinga už kiekvieną pakrančių apsaugos funkciją, ir bet kuri kita organizacija, kuriai tenka su šiomis funkcijomis susijęs vaidmuo arba atsakomybė. Joje taip pat bus nustatyta, ar ir kada šis vadovaujamas vaidmuo pasikeis, atsižvelgiant į jūrų teritoriją (jurisdikciją) (t. y. teritorines jūras, gretimą zoną, išskirtinę ekonominę zoną ir atvirąją jūrą);

| (d) | įvairių regioninių ir tarptautinių organizacijų, kurių veikloje dalyvauja šalis, sąrašas. |
| --- | --- |

(d)

įvairių regioninių ir tarptautinių organizacijų, kurių veikloje dalyvauja šalis, sąrašas.

Šalių informacijos suvestinės bus pateiktos specialioje interneto platformoje.

8.2.   Naujausias turinys

Naujausias turinys

Šalių informacijos suvestines reikės dažnai atnaujinti, ypač valstybėms narėms pateikus naujus arba iš dalies pakeistus kontaktinius duomenis. Tokie pakeitimai bus pateikti interneto platformoje, kurią valdo EŽKA, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis dviem agentūromis ir Komisija.

---

(1)  
  „Tarpsektorinis“ apibrėžiamas kaip susijęs su pakrančių apsaugos funkcijomis, kurias vykdo bent dvi Europos Sąjungos agentūros (pavyzdžiui, žuvininkystės ir sienų kontrolės).

1

(2)  Reglamento (ES) 2019/473 8 straipsnio 3 dalis; Reglamento (ES) 2019/1896 69 straipsnio 3 dalis; Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 2b straipsnio 3 dalis (2016 m. spalio 6 d. konsoliduota versija).

2

(3)  
  „Incidentų paskatinti veiksmai“: institucijos budi, kad prireikus reaguotų į ad hoc situacijas, pvz., paieškos ir gelbėjimo atvejus.

3

ad hoc

(4)  
  „Stebėsenos paskatinti veiksmai“: institucijos nuolat patruliuoja ir apžiūri jūrų baseinus, siekdamos nustatyti galimas neteisėtas situacijas, pvz., neteisėtos žvejybos veiklą ar laivus, susijusius su kontrabanda ar neteisėtu naftos išleidimu.

4

(5)  
  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegiančia Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinančia Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10) (vėliau iš dalies pakeista), įdiegta Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema, „kuri pagerintų jūrų laivų judėjimo saugumą bei efektyvumą, o tarnybos galėtų tinkamiau reaguoti į incidentus, avarijas ar potencialiai pavojingą padėtį jūroje, įskaitant paieškos ir gelbėjimo operacijas, kad būtų gerinama prevencija ir geriau aptinkama tarša iš laivų“.

5

(6)  Direktyva 2002/59/EB .

6

(7)  Išimtys taikomos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006, 9 straipsnio 5 dalį (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

7

(8)  http://marine.copernicus.eu/about-us/about-your-copernicus-marine-service/.

8

(9)  www.emodnet.eu/what-emodnet.

9

(10)  www.eumetsat.int/website/home/AboutUs/WhoWeAre/index.html.

10

(11)  https://www.ecmwf.int/en/about/what-we-do/environmental-services/copernicus-atmosphere-monitoring-service.

11

(12)  https://marine.copernicus.eu/access-data/myocean-viewer.

12

(13)  
  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (NNN reglamentas) (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

13

(14)  Projektas buvo finansuojamas trimis etapais: EASME / EMFF / 2014 / 1.2.1.1; EASME / EMFF / 2016 / 1.2.1.11; EASME / EMFF / 2018 / 1.2.1.3.

14

(15)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/100-what-is-sqfcgf-and-its-purpose.

15

(16)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/99-visual-tool-of-the-sqfcgf.

16

(17)  Dėl 2020 m. pandemijos tam tikri kursai buvo vykdomi internetinių seminarų formatu.

17

(18)  
  Frontex mokymo kursai organizuojami daugiausia siekiant pasirengti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų (EBCG) grupės narių dislokavimui. Todėl tikimasi, kad valstybės narės reaguos į kvietimą paskirti dalyvius ir gautus kvietimus, o ne iš anksto nurodys savo pageidavimus lankyti skirtingus mokymo kursus.

18

Frontex

(19)  https://ecgff.emsa.europa.eu/.

19

---